529900925TK5QIGTBH86 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-12-31 529900925TK5QIGTBH86 2023-12-31 otpjzb:RetainedEarningsAndReservesMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-01-01 2025-12-31 529900925TK5QIGTBH86 2024-01-01 2024-12-31 otpjzb:RetainedEarningsAndReservesMember 529900925TK5QIGTBH86 2024-12-31 otpjzb:RetainedEarningsAndReservesMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-12-31 otpjzb:RetainedEarningsAndReservesMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-01-01 2025-12-31 otpjzb:RetainedEarningsAndReservesMember 529900925TK5QIGTBH86 2024-12-31 529900925TK5QIGTBH86 2024-01-01 2024-12-31 529900925TK5QIGTBH86 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900925TK5QIGTBH86 2023-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 529900925TK5QIGTBH86 2023-12-31 529900925TK5QIGTBH86 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900925TK5QIGTBH86 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 529900925TK5QIGTBH86 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 529900925TK5QIGTBH86 2024-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-01-01 2025-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember 529900925TK5QIGTBH86 2025-12-31 ifrs-full:CapitalReserveMember iso4217:HUF iso4217:HUF xbrli:shares
Éves jelentés 2025. december 31. OTP JELZÁLOGBANK ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG
TARTALOM • A Vezetőség jelentése a 2025. évi egyedi üzleti tevékenységről • A Vezetőség jelentése a 2025. évi konszolidált üzleti tevékenységről • Az Európai Unió által befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok szerint készített egyedi pénzügyi kimutatások a 2025. december 31-ével zárult évről • Az Európai Unió által befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok szerint készített konszolidált pénzügyi kimutatások a 2025. december 31-ével zárult évről
A Vezetőség jelentése a 2025. évi egyedi üzleti tevékenységről A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség részletes szabályairól szóló 24/2008 PM rendeletének alkalmazásáról kiadott mindenkor aktuális körlevélben megfogalmazott MNB ajánlással összhangban az OTP Jelzálogbank Zrt. mint kibocsátó, a jelen vezetőségi jelentést és a számviteli törvény szerinti üzleti jelentést összevonva, azokat egyetlen dokumentumként készíti el és teszi közzé, külön fejezetekben megjelölve a PM rendeletben meghatározott témaköröket. I. BEVEZETÉS Az OTP Jelzálogbank Zrt. (továbbiakban „OTP Jelzálogbank”, „Jelzálogbank”, „Bank” vagy „Társaság”) szakosított hitelintézetként, részvénytársasági formában, 3 milliárd forint alaptőkével, az OTP Bank Nyrt. (továbbiakban: OTP Bank) 100%-os tulajdonaként került megalapításra. A Társaság az alapítási engedélyét 2001. szeptember 21-én kapta meg, míg a működési engedély 2002. január 10-én került kiadásra a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által. Az OTP Jelzálogbank szakosított hitelintézetként 2002. február 1-jén kezdte meg a tevékenységét. A Társaság székhelye: 1138 Budapest, Váci út 135-139. D ép., további telephelyekkel vagy fiókteleppel nem rendelkezik. Az OTP Jelzálogbank üzleti tevékenysége a jelzáloghitelek nyújtására és a hitelekhez kapcsolódó ingatlanfedezetek hitelbiztosítéki-értékének megállapítására, a hitelezés finanszírozásához szükséges jelzáloglevelek forgalomba hozatalára, továbbá a fedezetül kikötött önálló jelzálogjogok adásvétele útján a kereskedelmi banki jelzáloghitelek refinanszírozására korlátozódik. A hiteltermékeket piaci kamatozású és államilag támogatott lakáshitelek, szabad-felhasználású jelzáloghitelek képezik. Az OTP Bank Nyrt. és az OTP Jelzálogbank 2002. április 11-től 2014. augusztus 4-ig konzorciális formában hitelezett, de az OTP Jelzálogbank 2007-től már saját forrásból is folyósít hiteleket. 2014 óta az OTP Bank Nyrt. kiemelt közvetítőként jár el az OTP Jelzálogbank megbízásából. Jelen éves jelentés az OTP Jelzálogbank 2025. december 31-re vonatkozó auditált, az Európai Unió által elfogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (továbbiakban: IFRS) szerinti egyedi éves beszámolója alapján készült. II. AZ OTP JELZÁLOGBANK ÜZLETI KÖRNYEZETE 2025-ben a január 20-án hivatalba lépő Trump-adminisztráció érdemben változtatta meg a világgazdaságot, miután elkezdte megvalósítani kampányígéreteit, köztük az importvámok bevezetését. A kibontakozó vámháború hatalmas turbulenciákat okozott a piacokon a kereskedelmi kapcsolatok átrendeződése miatt. 2025 az Egyesült Államok külpolitikai irányvonalában is nagy változást hozott, ami a világszerte erősödő geopolitikai konfliktusok közepette arra kényszerítette annak szövetségeseit, köztük a NATO-tagországokat, hogy növeljék védelmi kiadásaikat, komoly terhet róva ezzel költségvetésükre. A Trump 2024-es megválasztásához köthető hozamemelkedés
2 után tavaly valamelyest mérséklődtek a fejlett piaci hozamok, a dollár pedig gyengült az euróval szemben. Az amerikai gazdaság az első negyedévben megsínylette a vámháborúra való felkészülést, a vámok elkerülése végett előrehozott import a zuhanó nettó exporton keresztül állóra fékezte a növekedést, de ennek korrekciója a második és a harmadik negyedévben megtörtént. Összességében az amerikai gazdaság az év elején várt 1,5-2,0%-os növekedésnél jobb teljesítménnyel vészelte át a második Trump-adminisztráció első évét, az éves növekedés az eddig rendelkezésre álló adatok alapján meghaladta a 2%-ot, amit a lakossági fogyasztás és az AI-beruházások fűtöttek. A munkaerőpiac kilátásait Donald Trump szigorú bevándorlás politikája mellett a demográfiai folyamatok és a mesterséges intelligencia gyors térnyerése is rontotta, miközben a Trump által feltámasztani kívánt iparban nem születtek tömegével új munkahelyek. Ugyanakkor az év első felében gyorsan romló munkaerőpiacon az év végére stabilizálódott a helyzet. Az infláció az új adminisztráció inflatorikus gazdaságpolitikai intézkedései ellenére nem gyorsult, de ezzel együtt is a Fed 2%-os célja felett ragadt, ami romló munkaerő-piaci kondíciók ellenére is óvatosságot indokolt a kamatvágás kapcsán. A 2024 végén elkezdett kamatcsökkentési ciklus már 2025 elején megakadt és csak szeptemberben jött a következő vágás; az év végéig összesen 75 bázisponttal, 3,5-3,75%-ig csökkent az alapkamat. A kötvénypiacon továbbra is érdemi a feszültség, mert a mindenkori csúcson, 125% környékén jár a GDP arányos államadóság, a hiány pedig továbbra is magas, meghaladja a GDP 5%-át, mert hiába javították érdemben a költségvetés egyenlegét a vámbevételek, az adókedvezményeket meghosszabbította a Trump adminisztráció által elfogadott Big Beautiful Bill, miközben az ígért kiadáscsökkentés elmaradt. Az eurózónában a vámháború és a geopolitikai feszültségek erősödése ellenére 2025 egészében folytatódott a kilábalás a korábbi sokkokból (energiaválság, háború, inflációs és kamatsokk). Az eurózóna gazdaságának problémáit tetézte, hogy a NATO szerepének kiüresedése miatt hatalmas összegeket kénytelen átcsoportosítani védelmi kiadásaira, illetve az európai feldolgozóipar zászlóshajójának számító autógyártás lemaradása a technológiai átállásban. Az euróövezet GDP-je a rendkívül volatilis számokat produkáló Írországgal együtt 1,5%-kal, Írország nélkül pedig 1,0%- kal nőtt 2025-ben. A munkanélküliségi ráta a historikus mélyponton, 6,2%-on állt decemberben. Az infláció az év első hónapjaiban még jócskán a 2%-os cél felett alakult, de az év hátralevő részében a headline és a maginfláció is a cél köré süllyedt. Az inflációt korábban érdemben fűtő bérdinamika az év második felében lassult, így az év végére csak a magasan ragadt szolgáltatásinfláció adott már okot aggodalomra. Az EKB az év első felében 2,75%-ról 2,0%-ra vágta az effektív (betéti) kamatot, 3,15%-ról 2,15%-ig az irányadó hitel kamatot és 3,15%-ról 2,4%- ig az aktív oldal rendelkezésre állási kamatlábát, amelyek az év végéig ezen a szinten maradtak. Európában is a befektetői fókuszban vannak a fiskális fenntarthatósággal kapcsolatos aggodalmak, különösen a 110%-os államadóssággal és 6%-os deficittel, valamint politikai krízisekkel küzdő Franciaország esetében. A hazai gazdaság gyakorlatilag 2023 óta stagnál az energiakrízis, az exportpiacok beszűkülése, az erős autóipari és akkumulátor-kitettség, az EU-s források befagyása, a korábbi beruházás-boom kipukkanása és a kényszerű gazdaságpolitikai szigor miatt. A költségvetési szigor ugyan 2025-ben véget ért és az európai növekedés is javult 2025 végéhez közeledve, de az év egészét tekintve a növekedés gyenge maradt, a KSH előzetes adatai alapján a GDP alig 0,4%-kal bővült, miután a fogyasztásbővülést ellensúlyozta a zuhanó beruházás és a csökkenő export. A munkaerőpiac feszessége egyértelműen csökkent az év során, de a munkanélküliségi ráta érdemben nem emelkedett. 2025 elejére 6% közelébe gyorsult a headline és a jegybank által kiemelten figyelt adószűrt maginfláció is. Az okok sokrétűek, a felpörgő inflációban szerepet játszottak a magasan ragadó az inflációs várakozások, a gyors vállalati átárazás, a 2024 végi gyenge forintárfolyam, az emelkedő élelmiszerárak, a túl magas bérdinamika és az áthárított különadók is. A magas inflációra a kormány
3 és a jegybank is reagált. A kormány tavasztól számos adminisztratív intézkedéssel fékezte az áremelkedést, amelyek mintegy 1,5 százalékponttal fogták vissza az áremelkedést. Az új jegybanki vezetés pedig az inflációs cél elérése érdekében szakított a gyenge forint politikájával és a kamatcsökkentési várakozások ellenére 2025 végéig 6,5%-on tartotta az irányadó kamatszintet, ami több más kedvező tényezővel együtt a forint euróval szembeni árfolyamát a 2025 eleji 410 körül szintekről az év végére a 385-ös szint alá erősítette. A Nemzetgazdasági Minisztérium szerint a költségvetés hiánya a GDP 4,9%-át tette ki 2025-ben, míg az államadósság a GDP 74,6%-a körül alakulhatott, ami emelkedést jelent a 2024 végi 73,5% után. A kormány számtalan fiskális élénkítő intézkedést jelentett be 2025-ben, ám azok nagy része először a 2026-os költségvetést terheli majd. A GDP körülbelül 2%-át kitevő folyó fizetési mérleg többlet, a GDP 60–65%-a között lévő bruttó külső adósságráta, valamint a tartalékmegfelelési szabályok által előírtnál mintegy 10 milliárd euróval magasabb devizatartalékok alapján Magyarország külső egyensúlyi pozíciója jelentősen erősebb a fenntarthatónak tekinthetőnél. A nemzetközi hitelminősítők mindegyikénél befektetésre ajánlott kategóriában maradt tavaly a magyar adósság. A 2025. évben a hazai lakáspiacot jelentősen élénkítette az elérhető támogatások kibővítése, az effektív hitelkamatot 3%-ra csökkentő Otthon Start program, illetve a gyors béremelkedés. A szűk új lakás kínálat és az erősödő kereslet miatt a lakásárak két hullámban jelentősen, 20% körüli mértékben emelkedtek. A fenti folyamatok hatására a háztartások hitelállományának bővülése a 2024 végi 9%-ról 14%-ra, a lakáshiteleké 13%-ról 20%-ra gyorsult. III. AZ OTP JELZÁLOGBANK 2025. ÉVI CÉLKITŰZÉSEI, STRATÉGIÁJA, ÜZLETI TELJESÍTMÉNYE A kamatstop egész évben érvényben maradt, az általános kamatkörnyezet év/év viszonylatban csökkent. Az ingatlanhitel piacon jelentős élénkülés volt. Tovább emelkedtek az árak és nőtt a kereslet. Az új ingatlanhitel szerződések volumene 2025-ben az előző évit 43,7%-kal haladta meg, 1.442,9 milliárd forintról 2.073,1 milliárd forintra emelkedett. A változást nagyrészt a lakáshitel szerződések generálták, de a szabad-felhasználású jelzáloghitel szerződések volumene is nőtt. A Jelzálogbank az OTP Bankcsoport részeként, annak stratégiai célkitűzéseivel összhangban hozza meg terveit és döntéseit. A cél a lakossági jelzáloghitelezés területén a piacvezető pozíció megőrzése. A tárgyévben a Bankcsoport 33,5%-os piaci részesedést ért el az új szerződéses állományból. 2025-ben 651,9 milliárd forint lakossági ingatlanhitelt folyósított a Jelzálogbank, amely az előző évi mennyiség 148,3%-a. Ezen belül a lakáshitelek iránti kereslet 149,4%-ra, a szabad- 2024. 2025. 2024. 2025. 2024. 2025. Lakáshitel 1 351,41 1 969,96 417,27 653,96 30,9% 33,2% Szabadfelhasználású jelzáloghitel 91,51 103,09 30,99 40,28 33,9% 39,1% Összesen 1 442,92 2 073,05 448,26 694,24 31,1% 33,5% Új szerződéses összeg (Mrd Ft) Piaci részesedés Piac OTP Csoport OTP Csoport
4 felhasználású jelzáloghitelek mennyisége 133,3%-ra nőtt a tavalyi évhez képest. A folyósított lakossági jelzáloghitelek 93,8%-a volt lakáshitel és 6,2%-a szabadfelhasználású jelzáloghitel. A Jelzálogbanknál a hitelek törlesztése a tárgyévben összesen 241,2 milliárd forint volt, ebből a lejárat előtti visszafizetés 103,7 milliárd forint. A Társaság birtokfejlesztési hitelt már nem folyósít, így e terméknek a nominális bruttó állománya 1,5 milliárd forintról 1,1 milliárd forintra csökkent. Az OTP Csoport lakossági jelzáloghitel állományban betöltött piaci részesedése 2025-ben tovább nőtt, év végén 32,0% volt. A Jelzálogbank a fő tevékenységét jelentő lakossági jelzáloghitelezés mellett kereskedelmi bankok számára is nyújt jelzálogbanki refinanszírozási hitelt. A jelzálogbanki refinanszírozás önálló zálogjogok adás-vételén keresztül valósul meg: a kereskedelmi bank értékesíti az általa nyújtott jelzáloghitelhez kapcsolódó, attól külön is forgalomképes zálogjogokat a Jelzálogbank részére, egyidejűleg kötelezettséget vállal a zálogjogok visszavásárlására. A jelzáloghitelek a kereskedelmi bank mérlegében maradnak, annak hitelkockázatát a kereskedelmi bank viseli, az ügyféllel kapcsolatos feladatokat a kereskedelmi bank látja el. A kereskedelmi bank nemteljesítése esetén a Jelzálogbank válik az önálló zálogjog, valamint a zálogjoggal biztosított követelés jogosultjává. A Jelzálogbank 2017-ben kezdte meg a refinanszírozási tevékenységét, 2025. december 31-én két kereskedelmi bankkal állt refinanszírozási kapcsolatban, a refinanszírozási hitelek fennálló tőkéje összesen 191,7 milliárd forint. Az ingatlan érték-megállapítási üzletág szorosan kapcsolódik a hitelezési tevékenységhez, annak aktivitása jelentősen befolyásolja az értékelések volumenét. Az üzletágban a megelőző (2024) évi 61,6 ezer db érték-megállapítási vizsgálattal szemben 2025-ben összesen 69,1 ezer db volt. 2025-ben az OTP Jelzálogbank három alkalommal bocsátott ki jelzáloglevelet. Kétszer 500 millió EUR értékben a nemzetközi piacon, és egyszer 30 milliárd forint értékben a hazai piacon. Ugyanakkor ezen időszak alatt volt egy 150 milliárd forint névértékű és egy 90 milliárd forint névértékű jelzáloglevél lejárata, illetve visszahívása is, így a tárgyév végén 1.213,2 milliárd forint volt a jelzáloglevél állománya. OTP Jelzálogbank Zrt. 2024. 2025. Lakáshitel 409,3 611,5 Szabadfelhasználású jelzáloghitel 30,3 40,4 Összesen 439,6 651,9 Folyósított hitel (Mrd Ft) 2024. 2025. 2024. 2025. 2024. 2025. Lakáshitel 5 655,14 6 779,83 1 782,23 2 176,97 31,5% 32,1% Szabadfelhasználású jelzáloghitel 700,46 654,23 205,40 205,11 29,3% 31,4% Összesen 6 355,60 7 434,06 1 987,63 2 382,08 31,3% 32,0% Országos OTP Csoport OTP Csoport Záróállomány (Mrd Ft) Piaci részesedés
5 Ez a forrás továbbra is jelentősen elmaradt a hitelek nominális bruttó állományától (2.325,7 milliárd forint), azonban jelzáloghitelek finanszírozására a jelzáloglevélen és saját tőkén kívül bankközi hitelek és egyéb források is szolgálnak. A tárgyévben a hazai jelzáloglevél piacon forgalomban lévő jelzáloglevelek állományából az OTP Jelzálogbank továbbra is megtartotta piacvezető szerepét. Év végén a piaci részesedése 49,76% volt. A jelzáloglevél piac megoszlása 2025-ben (névérték): 2025-ben az eltérő gazdasági mutatók ellenére jelentős élénkülés ment végbe az ingatlanpiacon és a hitelkereslet is kiugró mértékben nőtt. A bővülő lakáshitel piacon a Bankcsoport kiválóan helyt állt, innovatív üzletpolitikával sikerült megtartani piacvezető helyét és piaci részesedését. IV. A TÁRSASÁG FŐBB ERŐFORRÁSAI ÉS KOCKÁZATAI, AZ EZEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÁSOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK (24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, 1. melléklet, 4.3 pont) IV.1. Piaci kockázatok Az OTP Jelzálogbank fő tevékenysége jelzáloghitelek folyósítása, ehhez forrásait elsősorban nyilvános kibocsátású jelzáloglevelek értékesítésével, illetve egyéb pénz- és tőkepiaci források segítségével biztosítja. Az OTP Jelzálogbank tevékenysége jellegéből adódóan piaci kockázatoknak van kitéve. A hitelkockázat a hitelfelvevők és bankközi piaci partnerek OTP Jelzálogbankkal szemben fennálló szerződéses kötelezettségeinek nem teljesítése miatt felmerülő pénzügyi veszteség kockázata. Az OTP Jelzálogbank célja az állományában lévő jelzáloghitel-portfólió megfelelő hitelminőségének fenntartása, erről bővebben a “VII. A jelzáloghitel portfólió bemutatása” című fejezetben, illetve az Éves Beszámoló jegyzeteiben találhatók információk. Az OTP Jelzálogbank eszközeinek és forrásainak eltérő szerkezetéből adódóan – eltérő futamidő, kamatozás módja, devizanemek – kamat- és árfolyamkockázatnak van kitéve. Ezeket a piaci kockázatokat a forgalomba kerülő jelzáloglevelek feltételeivel, illetve derivatív ügyletek kötésével kezeli. Az OTP Jelzálogbank az eszköz-forrás szerkezet kialakításakor kockázat-semleges pozícióra törekszik. Célja az eszközök és források felsorolt mutatóinak összesített módon, dinamikus közelítésével fedezett pozíció kialakítása, illetve fenntartása. Kockázatot jelent az OTP Jelzálogbank számára a jelzáloghitelek előtörlesztése, ami az eszközoldal futamidejére és az eredményességre ható kockázati elemként jelentkezik. Kiemelt hangsúlyt kap az OTP Jelzálogbank kockázatai között a lejáró forrásainak megújításából eredő kockázat.
6 IV.2. Működési kockázat Működési kockázat alatt a nem megfelelően kialakított vagy hibásan végbemenő üzleti folyamatokból, ember által okozott károkból, rendszerek nem megfelelő működéséből, illetve a külső környezetből eredő veszteségek bekövetkezésének valószínűségét értjük. Az OTP Jelzálogbank működési kockázatát belső folyamatainak, működésének folyamatos kontrollja, tevékenységi körének szigorú behatárolása, kockázati tudatosság elérése útján igyekszik minimálisra szorítani. A működési kockázatok sajátosságukból adódóan minden banki folyamatban jelentkezhetnek, így az OTP Jelzálogbankot is érintik a kezelésükkel kapcsolatos feladatok. Az OTP Jelzálogbank szigorú belső ellenőrzési mechanizmusokkal, valamint az OTP Bankkal közösen, csoportszinten egységes módszertan alapján igyekszik megvalósítani a működési kockázatkezelést. IV.3. Külső kockázati tényezők A banki, illetve pénzügyi szolgáltatások jelentősen befolyásoltak a gazdaság különböző tényezőinek alakulásától. A gazdasági környezet kedvezőtlen változásai negatívan érinthetik az OTP Jelzálogbank gazdálkodását, több tényezőn keresztül is: a korábban folyósított hitelek állományát az adósok fizetőképességén keresztül, az új jelzáloghitelek volumenét a keresleti piacon keresztül, illetve az OTP Jelzálogbank forrásköltségét a pénz- és tőkepiacokon keresztül. IV.4. Jogi és szabályozói kockázatok Nem lehet kizárni a mindenkori kormány vagy az MNB részéről, hogy olyan gazdaságpolitikai, költségvetési, vagy monetáris intézkedést hozzon, amely közvetve, vagy közvetlenül befolyásolhatja a hazai pénzügyi piacot, az ingatlanpiacot, az ingatlanfinanszírozást, és ezáltal közvetlenül vagy közvetetten az OTP Jelzálogbank jövedelmezőségét. A bankjogi, társasági jogi, kötelmi jogi, tulajdonjogi, csődjogi, versenyjogi, értékpapírjogi, jelzálogjogi és egyéb szabályozások megváltozása kockázatot rejt magában, a hazai és az egységes Európai Unióbeli szabályok nehezen kiszámítható változása közvetett és közvetlen hatással lehet az OTP Jelzálogbank üzleti tevékenységére, illetve elért eredményére. Kockázati tényezőként jelentkezhet az adórendszer változása. IV.5. Összetett kockázatok Az ebben a fejezetben felsorolt kockázatok egyszerre jelentkezhetnek és hatásuk egymást erősítheti, amelyre példa volt a COVID-19 világjárvány, vagy a rendkívüli kormányzati intézkedések és az azok alapjául szolgáló kockázatok, melyekkel kapcsolatosan az Éves Beszámoló jegyzeteiben, továbbá “A jelzáloghitel portfólió bemutatása” és “Az OTP Jelzálogbank 2025. évi gazdálkodásának értékelése” című fejezetekben találhatóak részletes információk. A 2022. február második felében Oroszország és Ukrajna között kialakult fegyveres konfliktus a 2025-ben nem oldódott meg, így ennek az OTP Jelzálogbank Zrt. Vezetősége általi figyelemmel kísérése továbbra is szükséges volt. A Vezetőség értékelése szerint a konfliktus továbbra sem gyakorol negatív hatást az OTP Jelzálogbank Zrt. pénzügyi-, vagyoni-, likviditási helyzetére, nem befolyásolja a 2025. évi Pénzügyi kimutatás adatait, valamint a szavatoló tőkét. V. AZ OTP JELZÁLOGBANK 2025. ÉVI GAZDÁLKODÁSÁNAK ÉRTÉKELÉSE Az OTP Jelzálogbank gazdálkodásának makrogazdasági hátterét 2025-ben az inflációs környezet és a kormányzati döntések határozták meg. A legnagyobb hatású ilyen intézkedés a változó kamatozású hitelekkel kapcsolatos „kamatstop” néven ismert 2021. év végi jogszabály újabb
7 meghosszabbítása. A kormányzat élénkítő intézkedései miatt a lakáspiac a lakossági hitelkereslettel együtt élénkült. A mérleg fordulónapját követően hozott gazdaságpolitikai intézkedések és egyéb releváns szabályozási változások bemutatására az Éves Beszámoló utolsó fejezetében kerül sor. Az OTP Jelzálogbank 2025. december 31-re vonatkozó auditált, IFRS szabályok szerinti egyedi adatainak bemutatása Az átláthatóbb irányítás és a leányvállalati értékteremtés, valamint a csoportszintű költségcsökkentési politika miatt a Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft- ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Az eszközök és források változása A mérlegfőösszeg 2025. december 31-én 2.869,1 milliárd forintot tett ki, amely 9,3%-kal nőtt az előző évi értékhez képest. A Társaság a tárgyidőszakot 12,7 milliárd forint adózás utáni nyereséggel zárta. Néhány, a gazdálkodást jellemző adat: Ez a jelentés a gazdálkodás eredményének üzleti szempontú megbontását tartalmazza, ezért bizonyos esetekben a kerekítések miatt az adatok eltérhetnek a pénzügyi kimutatások adataitól. Az ügyfélhitelek nettó állománya az előző évi 13,8%-os állománynövekedéshez képest erőteljesebben, 22%-kal növekedett. Az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott ügyfélhitelállományon 2025. évben elszámolt értékvesztés összege 7,2 milliárd forint, mely 0,2 milliárd forinttal alacsonyabb az előző évi értéknél. A bankközi kihelyezések együttes állománya összesen 366,9 milliárd forint, ebből a refinanszírozási hitelek összege (értékvesztéssel csökkentett nettó értéken) 191,7 milliárd forint. Forrásoldalon a kötelezettségek meghatározó elemei a kibocsátott értékpapírok, illetve a bankközi kötelezettségek. Tárgyidőszak végén a 1.213,2 milliárd forint névértékben kibocsátott jelzáloglevelek IFRS értéke (amortizációs különbözettel, időbeli elhatárolással és piaci érték különbözettel együtt) 1.222,7 milliárd forintot ért el. 2025-ben a jelzáloglevelek IFRS állománya 158,7 milliárd forinttal növekedett. A bankközi kötelezettségek két főbb összetevője az OTP Bank Nyrt. által finanszírozási célból nyújtott hitelek, illetve az MNB-től kapott fedezett hitelek. Ez utóbbi hitelek közül kiemelendő az adatok millió forintban Megnevezés 2024.12.31 2025.12.31 Változás 2025-2024 Bankközi követelések értéke 380 684 366 863 -13 821 Értékpapírállomány értéke 291 426 178 199 -113 227 Hitelállomány IFRS értéke 1 896 271 2 314 059 417 788 Eszközök összesen 2 624 915 2 869 147 244 232 Bankközi kötelezettségek 1 397 626 1 435 102 37 476 Jelzáloglevél-állomány IFRS értéke 1 064 010 1 222 730 158 720 Saját tőke 150 824 153 279 2 455
8 MNB „Zöld Otthonteremtési Programjának” keretében folyósított (MNB ZOP) hitelek forrását biztosító, az MNB által nyújtott refinanszírozási hitelek 143,7 milliárd forintos állománya, amely a mérlegben a kamatmentes finanszírozásból eredően jóval alacsonyabb (73,9 milliárd forint) értéken jelenik meg a kezdeti korrekció miatt. A saját tőke 1,6%-kal nőtt az előző évi értékhez képest a pozitív adózás utáni eredmény hatására. A Társaság a törvényben meghatározott tőkemegfelelési mutató előírásainak folyamatosan megfelelt. 2025. december végén a Jelzálogbank szavatoló tőkéjének értéke 158,3 milliárd forint, a tőkemegfelelési mutató záró értéke pedig 17,8% volt. Eredményalakulás Az OTP Jelzálogbank a 2025-ös évet nyereséggel zárta: adózás utáni nettó eredménye 12,7 milliárd forint nyereség volt. A hitelintézet jövedelmi szerkezetét elsősorban a kamatkülönbözet határozza meg, amely 198,3 milliárd forint kamatbevétel és 169,3 milliárd forint kamatráfordítás eredményeként 29 milliárd forint volt. A társaság által kapott kamatbevételek legjelentősebb tétele az ügyfélhitelek 145,1 milliárd forintos kamatbevétele, amely tartalmazza az állam által fizetett eszköz- és forrásoldali kamattámogatás 28,5 milliárd forintos összegét is. A bankközi követelések között szereplő refinanszírozási hitelekből 12,5 milliárd forint, az állampapírokból 16,1 milliárd forint kamatbevétel származott. A kamatráfordítások fő tételei a kibocsátott jelzáloglevelek és fedezeti ügyleteik után elszámolt kamatkiadás (53,9 milliárd forint), valamint a bankközi kötelezettségek után fizetett kamatok (115,5 milliárd forint). A díjak és jutalékok nettó eredménye 6,6 milliárd forint veszteség. A díj- és jutalékbevételek legjelentősebb tételei a hitelbiztosítéki érték-megállapítási üzletág díjbevétele és egyéb hitelezéssel kapcsolatos díjbevételek. A bevételeket nagyságrenddel meghaladó díj és jutalék-ráfordítások döntő hányada a hitelezési tevékenységhez kapcsolódóan az OTP Bank Nyrt.-nek fizetett díjak és jutalékok. A módosítás miatti nettó nyereség/veszteség soron a 2025 második félévére, illetve 2026 első félévére meghosszabbított kamatstop amortizált bekerülési értéken értékelt hitelekhez kapcsolódó 7 milliárd forintos vesztesége jelenik meg. adatok millió forintban Megnevezés 2024.12.31 2025.12.31 Változás 2025-2024 Kamatbevételek 192 646 198 304 5 658 ebből: Bankközi követelésekből 30 084 21 949 -8 135 ebből: Kamatbevétel értékpapírokból 17 682 16 072 -1 610 ebből: Hitelek kamatbevétele 129 549 145 148 15 599 Kamatráfordítások -163 069 -169 324 -6 255 ebből: Bankközi kötelezettségekre -97 050 -115 455 -18 405 ebből: Jelzáloglevek után fizetett kamat -65 564 -53 863 11 701 Adózás előtti eredmény 13 705 15 117 1 412 Adózott eredmény 11 585 12 722 1 137
9 Az egyéb adminisztratív ráfordítások 7,8 milliárd forintot értek el. Ebből a tényleges működési költségek mindössze 2,2 milliárd forintot képviseltek, a fennmaradó 5,6 milliárd forintos ráfordítás a tárgyidőszaki eredménytől nem függő adó- és adó jellegű ráfordítások: a banki különadó 4 milliárd forint az extraprofit adó 1,1 milliárd forint, az MNB-nek fizetett hozzájárulások (felügyeleti díj, szanálási alap) 0,5 milliárd forintot tettek ki. VI. AZ OTP JELZÁLOGBANK ÉRTÉKPAPÍR-KIBOCSÁTÁSI TEVÉKENYSÉGE VI.1. Eszköz-forrás menedzsment Az OTP Jelzálogbank konzervatív treasury politikát folytat, melynek elsődleges célja a hitelezési tevékenység legmegfelelőbb forrásának biztosítása mind rövid, mind hosszú távon olyan módon, hogy a piaci kockázatok minimálisak legyenek. Fő célkitűzés, hogy kialakításra kerüljön egy jövedelmező, minimális kockázatú hitel- és jelzáloglevél-portfólió, a Jelzálogbank eszközeinek és forrásainak futamidő, devizanem, kamatozás szerinti lehető legjobb megfeleltetése. A Jelzálogbank középtávú stratégiai terve alapján 2026-ban is kiemelt szerepet kap a jelzáloghitelezés lehető legolcsóbb forrásainak biztosítása, nemcsak a Jelzálogbank, hanem a bankcsoport szintjén is. További fontos cél az OTP Csoport csoportszintű termékfejlesztésben és eszköz-forrás gazdálkodásban való jelenlét, ezzel segítve a Jelzálogbank és az OTP Csoport piaci pozíciójának megtartását. VI.2. Értékpapír-kibocsátás A jelzáloglevél-kibocsátások fontos szerepet töltenek be az OTP Jelzálogbank eszköz-forrás szerkezetének alakításában. A forgalomba kerülő jelzáloglevelek feltételeinek kialakításánál különös hangsúlyt kap a közép és hosszú távú lejárati összhang megteremtése, a kamat- és devizakockázat kezelése, az OTP Csoport optimális csoportszintű eszköz-forrás szerkezetéhez történő hozzájárulás, valamint a hitelintézetek jelzálogalapú eszközei és forrásai közötti lejárati összhang szabályozásáról szóló MNB rendeletben előírt jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató elvárt szintjének folyamatos biztosítása. 2025 folyamán az OTP Jelzálogbank a hazai kibocsátási programja keretében 30 milliárd forint névértékben, a luxemburgi kibocsátási programja keretében pedig 1 milliárd euró névértékben hozott forgalomba jelzálogleveleket. Év végén az OTP Jelzálogbank forgalomban lévő jelzálogleveleinek állománya 1.213,2 milliárd forint volt névértéken (az euróban denominált értékpapírok forintban kimutatott értéke az MNB év végi hivatalos devizaárfolyamának felhasználásával került kiszámításra). VI.3. Pénz- és tőkepiaci ügyletek A saját tőke és a kibocsátott jelzáloglevelek mellett bankközi hitelek képzik az OTP Jelzálogbank forrásait, melyek között az OTP Bank Nyrt.-től és a Magyar Nemzeti Banktól felvett hitelek szerepelnek. Hasonlóan az értékpapírok kibocsátásához, a likviditás folyamatos biztosítása mellett a pénz-és tőkepiaci ügyletek során is elsődleges cél a pénzügyi kockázatok fedezése, illetve a likviditáshoz kapcsolódó jogszabályi kötelezettségeknek való megfelelés. A szabad pénzeszközök kizárólag állampapírokba kerülnek befektetésre, illetve a bankközi piacon keresztül az OTP Bankhoz kerülnek elhelyezésre. Az OTP Jelzálogbank állampapír-állományának névértéke 2025 végén 204,8 milliárd forint volt.
10 VII. A JELZÁLOGHITEL PORTFÓLIÓ BEMUTATÁSA VII.1. A portfólió szerkezete A következő két táblázat az ügyfélhitel portfólió hátralévő futamidő és a terület szerinti megoszlását mutatja be. A portfólió hátralévő futamidő szerinti megoszlásában az előző év végéhez képest megfigyelhető a 10-15 év közötti hátralévő futamidejű hitelek arányának növekedése. A területi megoszlás szerkezete lényeges módon nem változott. Az ügyfeleknek nyújtott hitelek mellett jelentős az önálló zálogjog visszavásárlási ügyletek révén megvalósuló refinanszírozási hitelezés (a továbbiakban: refinanszírozási hitelek), melynek keretében a hitelintézeti partnereknek nyújtott hitelállomány könyv szerinti értéke 2025 végén 191,7 milliárd forint volt. VII.2. A portfólió minősége Az OTP Jelzálogbank kintlévőségeinek fizetési késedelem szerinti megoszlása (nap): futamidő 2024.12.31 2025.12.31 régió 2024.12.31 2025.12.31 0 - 5 év 3,28% 3,55% Budapesti Régió 47,91% 48,10% 5 - 10 év 10,63% 11,65% Dunántúli Régió 26,99% 27,02% 10 - 15 év 14,15% 16,48% Kelet-Magyarországi Régió 25,10% 24,88% 15 - 20 év 33,25% 32,61% Összesen: 100,00% 100,00% 20 év felett 38,69% 35,71% Összesen: 100,00% 100,00% A hitelállomány hátralévő futamidő szerinti megoszlása A hitelállomány területi megoszlása Bruttó IFRS állomány (Mrd Ft) 2024.12.31 2025.12.31 Éves változás A (0-30 nap) 1 885,7 2 303,7 418,0 B (31-60 nap) 5,5 6,3 0,8 C (61-90 nap) 2,8 2,8 -0,0 D (91-180 nap) 5,5 5,3 -0,2 E (180+ nap) 6,0 6,1 0,1 Összesen 1 905,5 2 324,2 418,7 A (0-30 nap) 98,96% 99,12% 0,16% B (31-60 nap) 0,29% 0,27% -0,02% C (61-90 nap) 0,14% 0,12% -0,02% D (91-180 nap) 0,29% 0,23% -0,06% E (180+ nap) 0,32% 0,26% -0,06% Összesen 100,00% 100,00% 0,00%
11 2025 végén a 30 napon túli fizetési hátralékkal rendelkező követelések aránya a teljes hitelállomány 0,88%-a, ami 16 bázispont csökkenést jelent az előző év végéhez képest. A 90 napot meghaladó fizetési hátralékkal rendelkezők aránya kis mértékben csökkent. A követelésminősítésben/értékvesztés számításban bankcsoporti szinten összehangolt szabályozás van érvényben. Az értékvesztés számítási modellben a várható veszteség és az értékvesztés összegét a késedelmi kategóriák, a termék/termékcsoport, a biztosíték, a hitelkockázati fázisok (ún. stage- ek: teljesítő, jelentős hitelkockázat növekedést mutató, nem teljesítő fázis) szerinti besorolása, valamint az átstrukturáltság mellett az adott ügylethez tartozó egyedi fedezetek várható megtérülése határozza meg. 2025. december 31-én az ügyfél hitel portfólióra elszámolt értékvesztés állománya 10,2 milliárd forint volt. A refinanszírozási hitelek nem késedelmesek, azonban az IFRS9 módszertannak megfelelően így is kapcsolódik hozzájuk értékvesztés, melynek év végi összege mindössze 70 millió forint volt. Azokat a hiteleket, melyeknél a kiterjedt adósvédelmi és behajtási intézkedések sem vezettek eredményre, a Bank értékesítette. Ez 2025-ben összesen 3,3 milliárd forint értékű tőkekövetelés eladását jelentette. VII.3. Végrehajtások Amint azt az előző pontban is jeleztük, a Jelzálogbank döntően eladja azon követeléseit, amelyeknél a szerződésszerű teljesítés visszaállítása sikertelennek bizonyult. Az eladás általában a követelés felmondása után történik, de bizonyos termékkörben azt megelőzően kerül erre sor. 2024-ben nem indult új végrehajtási eljárás, de 2025-ben egy birtokfejlesztési hitel kapcsán elindult, ezzel együtt 2025 végén a jelzálogbanki portfólióban összesen egyetlen olyan hitel volt, amellyel kapcsolatban a Jelzálogbank végrehajtási eljárást indított. A Jelzálogbank eddig nem élt azzal a törvény adta jogával, hogy a végrehajtás során át- illetve megvett volna jelzálogjogával terhelt ingatlant. VIII. FENNTARTHATÓSÁGI JELENTÉSRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK A Jelzálogbank fenntarthatósági jelentéstételi kötelezettsége a Számv. tv. 95/E.§ (1) a) pontja és a 95/F.§ (10) bekezdése alapján áll fenn, azonban a 177. § (98) arról rendelkezik, hogy a fenntarthatósági jelentésre vonatkozó előírásokat először a 2027. évben induló üzleti évre kell majd a Társaságnak alkalmaznia. A 2025. évre vonatkozóan az OTP Jelzálogbank a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti fenntarthatósági jelentését az OTP Bank Nyrt. összevont (konszolidált) fenntarthatósági jelentése tartalmazza, amelyből az alábbiakban röviden bemutatásra kerülnek az e tárgyban releváns információk: VIII.1. A vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása Az OTP Jelzálogbank Zrt. fő tevékenysége • lakossági ingatlanok építésének, vásárlásának, korszerűsítésének és felújításának finanszírozása, • ingatlanok forgalmi és hitelbiztosítéki értékének meghatározása, továbbá • jelzáloglevél kibocsátás és • refinanszírozási hitel nyújtása kereskedelmi bankok részére.
12 A portfólió elsősorban saját forrásból folyósított piaci forint lakás és szabad-felhasználású hitelek állományából áll, mely kiegészül a vásárolt portfólióval, melyben elsősorban államilag támogatott lakáshitelek, illetve lakás és szabad-felhasználású jelzáloghitelek szerepelnek. 2025-ben forint alapú támogatott és nem támogatott lakás és szabad-felhasználású jelzáloghiteleket nyújtott a Jelzálogbank, valamint kereskedelmi banki partnereinek önálló zálogjog visszavásárlási ügyletek révén nyújtott refinanszírozási hiteleket. A hitelek értékesítését ügynöki megbízás útján az OTP Csoport, illetve külső pénzügyi közvetítők végzik. Az üzleti modell másik fő pillére a jelzáloglevél kibocsátás, amellyel egyrészt forrást biztosít a Bank a hitelezési tevékenységéhez, másrészt egyes állami támogatású lakossági jelzáloghitel termékek jogszabályi megfeleléséhez szükségesek. Az OTP Jelzálogbank és az OTP csoport működése szorosan összekapcsolódik: • a hitelek értékesítésében közvetítőként az OTP Csoport szerepe jelentős; • a jelzálog típusú lakossági termékek kialakítását, szabályozását az OTP Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt. Retail Hitelezési Tribe-jával szorosan együttműködve készíti el. Az engedélyezési folyamat teljesen automatizált, az OTP Bank Nyrt. fiókhálózata és az OTP Jelzálogbank elektronikus rendszereken keresztül engedélyezi a hiteleket; • a Jelzálogbank a portfóliójában lévő lakossági hiteleket jelentős részben jelzáloglevél kibocsátás útján finanszírozza. A forgalomba hozatal során a Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt. Global Markets Igazgatóságával működik együtt; • az OTP Bank Nyrt. pénzforgalmi számlát, munkáltatói lakásalap számlát, valamint deviza nostro számlákat vezet az OTP Jelzálogbank Zrt. részére; • az OTP Jelzálogbank az OTP Ingatlanbefektetési Alaptól bérli irodahelységeit. A közös technikai háttér kialakításában rejlő hatékonysági tartalékok kihasználása érdekében egyes pénzügyi, számviteli, jelentésszolgálati, kockázatkezelési és informatikai tevékenységeket az OTP Bank Nyrt. megfelelő szervezeti egységeiből virtuálisan kialakított Közös Szolgáltató Központ végzi a Jelzálogbank számára. A Jelzálogbank nem végez kutatás-fejlesztési tevékenységet. VIII.2. Környezetvédelemmel, a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatban követett politikáinak leírása A foglalkoztatáspolitika kivételével az OTP Jelzálogbank – tekintettel működésének sajátosságaira, azon belül elsősorban azoknak a feladatoknak az erőforrás-felhasználására és működési körülményeire, amelyeket megbízásából nem az OTP Csoport más társaságai látnak el – nem alakított ki saját politikákat. Ezek indokolása, illetve eredményeinek leírása a következő pontokban található. A foglalkoztatáspolitika eredményeinek összefoglalását a IX. fejezet tartalmazza. VIII.3. Környezetvédelem A Bankcsoport, és azon belül az OTP Jelzálogbank tevékenységének jellegéből adódóan közvetlenül nem veszélyezteti természeti környezetünket, így ezzel kapcsolatosan nem merülnek fel lényeges kockázatok. Működése és szolgáltatásai során azonban nagy figyelmet fordít az energiafelhasználás és a papírfelhasználás csökkentésére az elektronikus információáramlás növelése, valamint a működés környezetvédelmi szempontokat is figyelembe vevő megszervezése révén. A fentieken túl az OTP Jelzálogbank elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon a környezetvédelmi és klímacélok eléréséhez. Ennek elősegítésére a Társaság 2021-ben megalkotta Zöld stratégiáját és
13 Zöld jelzáloglevél keretrendszerét, amelyek tartalmazzák mindazokat az elveket és célokat, melyek segítségével a Jelzálogbank hatékonyan és tevékenyen tud tenni a környezet védelme érdekében. A Társaság Magyarországon elsőként csatlakozott az Energy efficient Mortgages Action Plan (EeMAP) elnevezésű, energiahatékony jelzáloghitelezést támogató kezdeményezéshez, ezzel elkötelezte magát a zöld hitelezés és zöld jelzáloglevél-kibocsátás keretrendszerének kialakítása mellett. Az OTP Jelzálogbank 2021-ben a hazai piacon elsőként bocsátott ki zöld jelzálogleveleket, amelyekből származó forrásokat zöld jelzáloghitelek finanszírozására fordítja. A forgalomba hozott zöld jelzáloglevelek és a nyújtott zöld hitelek állományát, illetve az ezen tevékenységekből eredő környezeti hatásokat bemutató éves Zöld jelzáloglevél jelentését elsőként 2022-ben tette közzé a Társaság. A Társaság termékpalettája 2023-ban egészült ki az OTP Zöld Lakáshitellel. A Magyar Nemzeti Bank 10/2022. számú (VIII. 2.) ajánlásának 35. pontjával összhangban, külön szervezeti egység, dedikált funkció, vagy vezető kijelölése ajánlott a hitelintézet éghajlatváltozással kapcsolatos és környezeti kockázatai kezelése és kontrollja érdekében. Az OTP Jelzálogbank működése és tevékenysége során folyamatosan növekszik a fenntarthatósági szempontok szerepe, így a Társaság eziránti elkötelezettsége érdekében önálló szervezeti egységet hozott létre 2024 első félévében. Az ESG Szakterület felváltotta a Társaságnál működő Fenntarthatósági Felelőst, illetve kibővítette annak funkcióit. VIII.4. Szociális kérdések, társadalmi szerepvállalás, emberi jogok tiszteletben tartása Az OTP Jelzálogbank önállóan és az OTP Csoport szintjén közvetett módon is támogatja a közösségek fejlődését, a sportot, a pénzügyi kultúra terjedését, valamint az esélyteremtést. Az emberi jogok tiszteletben tartása fontos szempont az ügyfelek, az üzleti partnerek, illetve az alkalmazottak viszonylatában egyaránt. Erre az OTP Csoport szabályzataiban, működésének megszervezésében, kommunikációjában, panaszkezelési folyamataiban nagy hangsúlyt fordít, illetve közvetett módon az OTP Jelzálogbank is, ezen a téren lényeges kockázatok nem azonosíthatók. Az OTP Jelzálogbank alkalmazottai emberi jogainak tiszteletben tartásából származó kockázatok nem jelentősek. Az ehhez kapcsolódó eredmények az alacsony fluktuációban és a munkaügyi panaszok, perek hiányában nyilvánulnak meg. VIII.5. A korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatos lényeges kockázatoknak az ismertetése Az OTP Csoporton belüli munkamegosztásból eredően a korrupciós/megvesztegetési kockázatot hordozó döntések száma korlátozott. Korrupció elleni küzdelem, diszkrimináció elutasítása Az OTP Bank Nyrt. Etikai Kódexe (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/OTP_EtikaiKodex_HU.pdf) és a 2023 folyamán megjelent OTP Bank Nyrt. Partneri Etikai Kódexe (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/OTP_Partneri_EtikaiKodex_HU.pdf) külön fejezetben, míg a 2019 folyamán elfogadott, a vonatkozó nemzetközi sztenderdnek megfelelő, önálló, OTP Csoportszintű Korrupcióellenes Politikája (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/Korrupcioellenes_Politika.pdf) egyaránt foglalkozik a korrupció elleni küzdelemmel. A Kódex és a Partneri Etikai Kódex emellett kitér a megvesztegetéssel szembeni gyakorlatra, illetve az egyéni különbségek elfogadása mellett a diszkrimináció elutasítására is (https://www.otpbank.hu/portal/hu/JogiEtikaiNyilatkozat). Ahogyan az a Kódex előszavában és a Korrupcióellenes Politika bevezetésében is olvasható, az OTP Bank Nyrt. és vezetősége a zéró tolerancia elvét vallja a korrupcióval és a megvesztegetéssel
14 szemben: határozottan ellenzi a korrupció minden formáját, és támogatja a korrupcióellenességet. A Kódex továbbá kimondja: „Etikus és jogkövető intézményként a Bank, valamint a Bank teljes vezetése elkötelezett valamennyi releváns jogszabály betartása mellett.” Az OTP Bank Nyrt. az Etikai Kódexében meghatározott értékek vélt vagy valós megsértésének bejelentésére, a bejelentések kezelésére alkalmas rendszert, ún. etikai bejelentési rendszert hozott létre, ahol az etikai problémák anonim bejelentése is lehetséges. Az OTP Bank Nyrt. a bejelentések kapcsán vagy a más módon tudomására jutott visszásságok feltárása, megelőzése céljából vizsgálatokat folytat. Az OTP Bank Nyrt. a korrupció, a megvesztegetés és a diszkrimináció esetén megjelenő reputációs kockázatok és pénzügyi veszteségek minimális szinten tartása érdekében is alkotta meg és tartja hatályban az Etikai Kódexét, amelyről mind a meglévő, mind az újonnan belépő munkatársak oktatásban részesülnek és a foglalkoztatásuk egyik alapvető feltétele az Etikai Kódex magukra nézve történő kötelező elfogadása. Ezen felül valamennyi üzleti partner, illetve ügyfél felé történik kommunikáció a Korrupcióellenes Politikáról és eljárásokról az OTP Bank Nyrt. honlapján nyilvánosan közzétett Etikai Kódexen és Korrupcióellenes Politikán keresztül, továbbá az OTP Bank Nyrt. Partneri Etikai Kódexe is elérhető a Bank honlapján. A Korrupcióellenes Politika rögzíti, hogy tekintettel arra, hogy a szerződéses partnerekkel létrejövő, valamint fennálló kapcsolat is magában hordozza a korrupció lehetőségét, az OTP Bank Nyrt. a szerződéses partnerekkel való együttműködése során – így különösen az ajánlatkérési és előkészítési folyamatban – körültekintően, a korrupció kockázatának minimalizálásával jár el. Az OTP Bank Nyrt. szerződéses partnereivel a szakmaiság, a hozzáértés és a versenyképesség értékelése alapján létesít kapcsolatokat, egyéb nem szakmai, a korrupció lehetőségét magában rejtő kiválasztási szempontokat nem alkalmaz. A Compliance javaslata alapján az OTP Bank Nyrt. által használt szerződéses és szabályozó dokumentumokban világosabban és jól körül határolt módon kerül megjelenítésre a korrupció tilalma, mely korrupcióellenes klauzula üzletszabályzatokba, valamint szerződésmintákba történő beépítésével valósul meg. A klauzulával már az üzleti kapcsolat létrejötte alkalmával rögzítésre kerül, hogy a szerződő partner elfogadja az OTP Bank Nyrt. korrupcióellenes alapelveit, köztük a korrupció tilalmát és ezen tilalom megszegésének következményeit, mely akár a szerződés felmondása is lehet. Ha az emberi jogok megsértésével kapcsolatban érkezik megkeresés, azt a Bank kiemelten kezeli. A korrupció elleni küzdelemmel és megvesztegetéssel összefüggő kockázatokat a compliance kockázatkezelés keretében kezeljük. A negyedévente elkészülő compliance jelentések tartalmazzák a kockázati változásokat és a kezelésükhöz szükséges lépéseket. A jelentések az Executive Steering Committee és az Igazgatóság részére, az éves jelentés a Felügyelő Bizottság részére is előterjesztésre kerülnek. VIII.6. Azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából A nem számszerűsíthető általános ügyfélelégedettségen, illetve jogszabályi megfelelésen kívül a legfontosabb teljesítménymutatók pénzügyi adatok. IX. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS, FOGLALKOZTATÁSPOLITIKA Az OTP Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt.-vel szorosan együttműködve, az OTP Csoporton belüli szinergiákat kihasználva, valamint az ellátandó feladatok jellegét és mennyiségét figyelembe véve alakítja ki szervezeti felépítését és határozza meg az optimális foglalkoztatotti létszámot. A hitelek értékesítése az ezen a területen több évtizedes tapasztalattal rendelkező OTP Bank Nyrt. fiókhálózatán, illetőleg az egyre nagyobb jelentőséggel bíró értékesítési partnereken keresztül történik, az ügyfelek minél szélesebb körű kiszolgálását országos illetékességű központosított
15 szervezeti egység szolgálja. A Jelzálogbank pénzügyi, számviteli, jelentésszolgálati, kockázatkezelési és informatikai tevékenységét külön szerződés alapján az OTP Bank Nyrt. végzi.
16 Szervezeti felépítés A szervezeti felépítés alapvetően a Társaság által végzett tevékenységtípusokhoz igazodik. A Társaság napi munkáját a vezérigazgató irányítja és ellenőrzi. A Társaság vezérigazgatója és az általános-, valamint az ingatlanértékelési tevékenységért felelős vezérigazgató-helyettesei a kezdeményezések kockázatát felmérve biztosítják az erőforrások gazdaságos felhasználását és a tulajdonos érdekeinek megfelelő működést. A tevékenység egy főosztály (az ingatlanértékelésért felelős vezérigazgató-helyettes közvetlen irányítása alatt), valamint négy szakterület (az általános vezérigazgató-helyettes irányítása alatt) keretében folyik, amely szervezeti egységek irányítása és felügyelete, a nagyobb hatékonyság elérése érdekében a fentiekben megjelöltek szerint megoszlik a vezérigazgató-helyettesek között. A szakterületek beosztása esetén szintén érvényesülnek a munkamegosztásból fakadó magasabb szintű irányítási és felügyeleti elvek. A Társaság célja középtávon a szervezet fejlesztése, az alábbi szempontok figyelembevételével: – költséghatékony és a működés biztosítására alkalmas szervezeti felépítés kialakítása, – a létszámmodell igazítása a jogszabályi megfelelés biztosításához, illetőleg a piaci igényekhez, – a munkaerő szakképzettségének folyamatos fejlesztése, a szakképzés támogatása, – magasan képzett munkaerő alkalmazása. Foglalkoztatáspolitika A Társaság foglalkoztatáspolitikájában a szervezeti felépítés pontban leírtakon felül nagy hangsúlyt fektet: – a munkavállalók reálbérének szinten tartására, a versenyképes bérezési rendszer működtetésére, – a béren kívüli juttatások széles körének kidolgozására, – a munkavállalók többszintű, a feladatok ellátását maximálisan biztosító motivációs rendszer kialakítására, – a munkavállalók szakmai és érdekképviseleti rendszerének kialakítására és működtetésére az OTP Bankkal együttműködésben. A Társaság foglalkoztatáspolitikája kiterjed a hatályos jogszabályok alapján figyelembe vehető megváltozott munkaképességű dolgozók alkalmazására, illetőleg támogatására is. A Társaság aktív munkavállalóinak létszáma 2025. december 31-én 47 fő volt. A Társaság kiemelt figyelmet fordít a munkavállalók szakmai képzésére, biztosítva ezzel a magasan képzett munkaerő folyamatos meglétét. X. A TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉNEK MENNYISÉGI ÉS MINŐSÉGI MUTATÓI, ILLETVE JELZŐI (24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, 1. melléklet, 4.5 pont) Az OTP Bank Nyrt.-vel – a magyar nemzeti hatóság (korábban: PSZÁF) határozata alapján összevont alapú felügyelet alá tartozó OTP Jelzálogbank Zrt, az OTP Bank Nyrt. – mint a Bankcsoportot irányító hitelintézet által – az Európai Unió által elfogadott Tőkekövetelmény irányelvének harmadik módosítása (2010/76/EU-CRD III.), illetőleg azt a magyar jogba átültető, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény alapján – kialakított Bankcsoporti Javadalmazási Politika intézményi hatálya alá tartozik.
17 A Javadalmazási Politikában szereplő előírásokat az OTP Jelzálogbank Zrt. 2011. január 1-től érvényesíti, a Javadalmazási Politika hatálya alá tartozó személyek vonatkozásában. A Javadalmazási Politika hatálya alá 2017. évtől a Társaság vezérigazgatója, valamint a vezérigazgató-helyettesei mellett, a Treasury, a Pénzügyi, a Jogi és az ESG szakterületek vezetői, valamint az aktív státuszú belső ellenőr és compliance officer tartoznak. Az OTP Jelzálogbank Zrt. az alábbi típusú mennyiségi és minőségi mutatókat alkalmazza a Bankcsoporti Javadalmazási Politika Szabályzatában megfogalmazott teljesítmény mérésére: - társasági szintű mutatók, - egyedileg meghatározott feladatok, egyéni célkitűzések. A Javadalmazási Politika főszabályként az érintettek vonatkozásában a mutatókhoz meghatározott értékek teljesítése alapján megszerezhető juttatásokat rövidtávú és 4 éves halasztással, a halasztott részt évenként egyenlő arányban biztosítja, részvény és készpénz kombinációja szerint, elősegítve ezzel az érintett személyek hosszú távú érdekeltségét a Társaság eredményes működésének folyamatos fenntartásában. A Javadalmazási Politika hatálya alatt azonosított vezetők közül azok, akik a meghatározott felső korlátot nem érik el, választhatták a halasztás nélküli teljesítmény javadalmazás elszámolását, melynek során a juttatás kizárólag készpénzben történik. XI. NYILATKOZAT A FELELŐS TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁSI GYAKORLATRÓL Az OTP Jelzálogbank működése során maradéktalanul betartja a rá vonatkozó jogszabályokban, felügyeleti rendelkezésekben és egyéb szabályzatokban foglaltakat. A Társaság felépítését és működési feltételeit az alapító részvényes OTP Bank Nyrt. által elfogadott Szervezeti és Működési Szabályzata tartalmazza. Az OTP Jelzálogbank, mint magyarországi székhellyel rendelkező vállalkozás a gazdasági társaságokról is rendelkező törvény – Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) – előírásainak megfelelő társaságirányítási rendszerrel rendelkezik. Az OTP Jelzálogbank, mint szakosított hitelintézet, banki tevékenységéből fakadóan a hitelintézetekre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek – ideértve különösen a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.), és a jelzálog- hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Jht.) – is eleget tesz. A fentieknek megfelelően a Társaság a jogszabály által kötelezően előírt vállalatirányítási szabályokat alkalmazza. A Jelzálogbank Alapszabálya és a vezető testületek összetétele a nyilvánosság számára az OTP Jelzálogbank honlapján hozzáférhető. Az OTP Jelzálogbank működése keretében a jogszabály által kötelezően előírt vállalatirányítási szabályoktól nem tér el és annak valamennyi rendelkezését alkalmazza. A Jelzálogbank ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében sokszínűséggel kapcsolatos politikát nem alkalmaz, ugyanis a mérlegfőösszege tekintetében fennálló piaci részesedése alapján az irányadó jogszabályi rendelkezések szerint ez nem kötelező számára.
18 XI.1. Vezető testületek XI.1.1. Igazgatóság A Társaság ügyvezető szerve az Igazgatóság. Az Igazgatóság hatáskörét a hatályos jogszabályok, a Társaság Alapszabálya, az alapítói határozatok, valamint az Igazgatóság ügyrendje határozza meg. Az ügyrend tartalmazza az Igazgatóság felépítését, működését, az ülések előkészítésével, lebonyolításával és a határozatok megfogalmazásával kapcsolatos teendőket és egyéb, az Igazgatóság működését érintő kérdéseket. Az Igazgatóság felügyeli a menedzsment munkáját, évente egyszer jelentést készít az alapító részvényes részére az ügyvezetésről, valamint a hitelintézet vagyoni helyzetéről és üzletpolitikájáról. A vezérigazgató és a vezérigazgató- helyettesek vonatkozásában a munkáltatói jogokat az Igazgatóság gyakorolja. Az Igazgatóság tagjait az alapító részvényes választja. 2025. december 31-én az Igazgatóság teljes létszáma 8 fő, melynek a jogszabályban előírt legalább 2 főt meghaladóan, 3 fő belső - a Társasággal munkaviszonyban álló - tagja van. Az Igazgatóság tagjaira vonatkoznak mindazok a kötelezettségek, illetve tiltó szabályok, amelyeket a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.) a vezető állású személyekre megállapít. Az Igazgatóság üléseiről jegyzőkönyv készül, és határozataik dokumentálásra kerülnek. Az OTP Jelzálogbank Igazgatósága 2025. december 31-én: Kovács Antal – az Igazgatóság elnöke Becsei András – vezérigazgató, belső igazgatósági tag Fischl Ákos – vezérigazgató-helyettes, belső igazgatósági tag Nagy Csaba – vezérigazgató-helyettes, belső igazgatósági tag Florova Anna Mitkova – külső igazgatósági tag Roskó Zoltán – külső igazgatósági tag Kovács Attila – külső igazgatósági tag Együd Balázs – külső igazgatósági tag XI.1.2. Felügyelőbizottság A Társaság ügyvezetésének és üzletvitelének ellenőrzését a Társaság legfőbb ellenőrző szerve, a Felügyelőbizottság végzi. A Felügyelőbizottság maga határozza meg ügyrendjét, amelyet az alapító részvényes hagy jóvá. A Felügyelőbizottság tagjait az alapító részvényes választja meg, megbízatásuk öt évre szól. A Felügyelőbizottság ellenőrző tevékenysége keretében az Igazgatóság tagjaitól és a Társaság vezető állású dolgozóitól, valamint más munkavállalóktól információkat vagy felvilágosítást kérhet. Ezen kívül a Felügyelőbizottság a Társaság könyveit és iratait megvizsgálhatja, ill. szakértővel megvizsgáltathatja. A Felügyelőbizottság jogosult megvizsgálni a Társaság alapító részvényese elé kerülő valamennyi lényeges üzletpolitikai jelentést, valamint minden olyan előterjesztést, amely a Társaság az alapító részvényes kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyre vonatkozik. A belső ellenőrzés szakmai irányítása szintén a Felügyelőbizottság hatáskörébe tartozik. A Társaság belső ellenőrzési szervezetének irányítását a Felügyelőbizottság a Hpt. előírásainak betartásával és annak keretei között látja el. A Felügyelőbizottság előzetes egyetértési jogát gyakorolja a belső ellenőrzési szervezet vezetői és alkalmazottai munkaviszonyának létesítésével, megszüntetésével
19 kapcsolatos döntések meghozatalakor, valamint díjazásuk megállapításakor, valamint a belső ellenőrzés által végzett vizsgálatok megállapításai alapján ajánlásokat és javaslatokat dolgoz ki. A Felügyelőbizottság jogait testületileg vagy tagjai útján gyakorolja, de feladatát állandó jelleggel meg is oszthatja tagjai között. A Felügyelőbizottság negyedévente testületi ülést tart. Össze kell hívni az ülést akkor is, ha azt a Felügyelőbizottság vagy az Igazgatóság egy tagja, vagy a könyvvizsgáló az ok és a cél megjelölésével írásban kéri. Az OTP Jelzálogbank Felügyelőbizottsága 2025. december 31-én: Németh József – a Felügyelőbizottság elnöke Selymesi Ágota – Felügyelőbizottsági tag Pókos Gergely – Felügyelőbizottsági tag dr. Csató Róbert – Felügyelőbizottsági tag XI.1.3. Egyéb bizottságok Vezetői értekezlet A Vezetői Értekezlet a Társaság döntéshozó, döntést előkészítő, illetve tanácskozó állandó bizottsága, működésének szabályait az ügyrendje tartalmazza. A bizottság a hatáskörébe utalt ügyekben, valamint a hitelintézet működésével kapcsolatos, egyedileg nem szabályozott ügyekben hoz döntést. 2021-től a Társaság Zöld jelzáloglevél keretrendszerében meghatározott Zöld Jelzáloglevél Bizottságként a Vezetői értekezlet jár el. A Társaság önálló Audit Bizottságot nem hozott létre, a Társaságnál az Audit Bizottság feladatait a Hpt. 157. § (5) bekezdése alapján az Alapító Részvényes Audit Bizottsága látja el. 2025. évben az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság 4 alkalommal ülésezett, amely során az Igazgatóság 45 határozatot, a Felügyelőbizottság pedig 33 határozatot hozott. Az üléseken túl írásos szavazások formájában az Igazgatóság 115, a Felügyelőbizottság 15 határozatot hozott. XI.2. Belső és külső kontrollok rendszere A belső ellenőrzési rendszer legfőbb funkciója az ügyfelek-, illetve a Társaság eszközeinek és a tulajdonosok érdekeinek védelme, valamint a Társaság jogszabályoknak megfelelő működésének elősegítése és ellenőrzése. A belső ellenőrzési rendszer kiterjed a Társaság valamennyi szervezeti egységére, és tevékenységére. A hatékony auditálás és a beszámolókészítési folyamatok támogatása érdekében a belső ellenőrzési rendszer több, egymásra épülő kontroll szintjén valósul meg. A folyamatba épített és a vezetői ellenőrzés, valamint a független belső ellenőr és a vezetői információs rendszer alkotják a belső ellenőrzési rendszer elemeit. A Kockázatvállalási Stratégia az OTP Csoport egészére kiterjedően határozza meg a kockázatkezelés keretrendszerét, a kockázatvállalási alapelveket és irányelveket.
20 A kockázatkezelési módszertanok sarokpontjait, illetve a csoporttagok fő kockázati témaköreit illetően a végső döntési kompetencia a Bankcsoporttagok kockázati bizottságait, illetve a Jelzálogbank esetében a Vezetői Értekezletet illeti meg. A beszámolókészítési folyamatok támogatása érdekében a bank kockázatkezelési rendszere magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, elemzését, a szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek nyomon követését. A vezetés az üzleti döntéseit valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg. Minden lényeges, a belső és külső tevékenységhez, illetve a pénzügyi és jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódó, valamint számos egyéb kockázat jól meghatározott, transzparens belső mechanizmus alapján kerül kiértékelésre és kezelésre. XI.2.1. IT kontrollok Az alkalmazások fejlesztése bankcsoporton belül, illetve külső partner által történik. Az OTP Bank Nyrt. az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszerek védelme érdekében kockázatarányos adminisztratív-, logikai- és fizikai kontroll-intézkedéseket alkalmaz az alábbiak szerint: • az adatokhoz/rendszerekhez való hozzáférés csak előre meghatározott jogosultságkezelési folyamat alapján lehetséges, amely a legkisebb jogosultság elvét alkalmazza, gondoskodik a felelősségek szétválasztásáról és rendszeresen ellenőrzi a hozzáférésre jogosultak körét, valamint gondoskodik a távozott kollégák hozzáféréseinek időben történő megszüntetéséről; • a felhasználó hitelesítése, jogosultság hozzárendelése, jelszómenedzsmentje szabályozott és ellenőrzött; • a rendszerek rendelkeznek az éles környezettől megfelelően elkülönített teszt és fejlesztői környezettel, és biztonságos változáskezelési folyamattal, ami biztosítja, hogy a programfejlesztések, illetve módosítások csak megfelelő, szabályozott tesztelés és engedélyezés után kerüljenek élesítésre az üzemi környezetben; • a rendszerek megfelelő hálózati határvédelemmel és biztonsági eszközökkel, valamint szegmentációval védettek, valamint a hálózati kommunikáció titkosítással történő védelme is biztosított; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer rendszeres mentése és tárolása szabályozott, a mentési médiumok hosszú távú megőrzése megfelelő védelemmel ellátott helyiségekben történik, és rendszeres visszatöltési teszteket végeznek; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszerek üzemmenetfolytonosságának és katasztrófatűrésének biztosítása érdekében a rendszerek redundáns működéséről gondoskodik; • a kritikus rendszerek helyreállítására DRP-ket és kritikus üzleti folyamatok kezelésére BCP- ket dolgozott ki, amelyeket rendszeresen tesztel és felülvizsgál; • gondoskodik a naplók bizalmasságáról, rendelkezésre állásáról, sértetlenségéről, hitelességéről és letagadhatatlanságáról; • a kártékony kódok elleni védelem folyamatos, naprakész; • gondoskodik az alkalmazott környezeteihez kiadott gyártói javítóprogramok és frissítések rendszeres telepítéséről; • adatszivárgás elleni védelmi megoldást alkalmaz az adatszivárgási kockázatok csökkentése érdekében; • gondoskodik a fizikai és a virtuális környezeti rendszerelemek működésének folyamatos monitorozásáról, illetve az események automatikus észleléséről és kezeléséről; • a fenti intézkedések megfelelő szinten dokumentáltak, amely átlátható módon biztosítja az adatbiztonsági követelmények megvalósulásának nyomon követhetőségét; • gondoskodik az adathordozók üzemből kivonása esetén az adatok adathordozókon biztonságos módon való törléséről, az adathordozó megsemmisítéséről, és annak dokumentálásáról;
21 • az adatvédelmi követelményeket már a személyes adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer bevezetésének, a rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó folyamatok tervezési szakaszában is érvényesíti; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer tekintetében a biztonsági események (például, de nem kizárólagosan a kiberfenyegetések) megfelelő kezelésére alkalmas képességet alakított ki, amely magában foglalja a megelőzést, észlelést, azonosítást, behatárolást, elemzést, helyreállítást, továbbá a tájékoztatást; • rendelkezik a távmunkát szabályozó dokumentummal, távoli munkavégzés esetén a távoli felhasználó és eszköze hitelesítéséhez többfaktoros autentikációt használ; • szabályozási rendszerében gondoskodik az IT biztonsági megfelelőség biztosításáról; • az IT biztonsági szabályzatokat rendszeresen felülvizsgálja és aktualizálja kétévente, illetve a jogszabályokban elvárt időközönként vagy nagyobb változások esetén; • az informatikai biztonság rendszeres ellenőrzése során gondoskodik sérülékenységvizsgálatok, illetve penetrációs tesztek elvégzéséről; • meghatározza az egyes eszközökre telepíthető, tűrt, illetve tiltott szoftverek körét, és biztosítja a szabályoknak való megfelelést; • biztosítja, hogy munkatársai az adatok védelmével kapcsolatos követelményekről megfelelő ismeretekkel rendelkezzenek, a munkavállalóknak rendszeres adatvédelmi és információbiztonság tudatossági oktatást tart. XI.2.2. Belső ellenőrzés A Társaságnál független belső ellenőr működik, akinek a Hpt. által meghatározott keretek közötti irányítása a Felügyelőbizottság feladata. A független belső ellenőr középtávú ellenőrzési stratégiai tervvel és éves ellenőrzési tervvel rendelkezik, melyet a Felügyelőbizottság hagy jóvá. A függetlenített belső ellenőr a Felügyelőbizottság által jóváhagyott éves munkaterv alapján végzi tevékenységét, melyről rendszeresen beszámolót készít az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság részére. A független belső ellenőr segíti az eszközökkel és forrásokkal való törvényes és eredményes gazdálkodást, a tulajdon védelmét, támogatja a biztonságos üzletmenetet, a belső kontrollrendszerek működésének hatékonyságát, gazdaságosságát és eredményességét, a kockázatok minimalizálását, továbbá – a compliance terület mellett – feltárja és jelenti a törvényi előírásoktól, illetve belső szabályzatokban foglaltaktól való eltéréseket, javaslatot tesz a hiányosságok megszüntetésére és nyomon követi az intézkedések végrehajtását. Tevékenységét objektíven, kizárólag szakmai szempontok alapján végzi. Függetlenségét biztosítja, hogy a Hpt. által meghatározott keretek közötti szakmai irányítását a Felügyelőbizottság látja el. XI.2.3. Kockázatkezelés A Társaság részletes, a kockázatok minden típusára kiterjedő kockázatkezelési szabályokkal rendelkezik, melyek összhangban állnak a prudens banki működést szabályozó jogszabályokkal. A kockázatkezelési rendszer magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, elemzését, a szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek a követését. A vezetés az üzleti döntéseit valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg. Minden lényeges, a belső és külső tevékenységhez kapcsolódó kockázat, a pénzügyi és jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódó, valamint számos egyéb kockázat jól meghatározott, transzparens belső mechanizmus alapján kerül kiértékelésre és kezelésre. A Társaság az OTP Bank Nyrt. Kockázatkezelési-, valamint a Stratégiai és Pénzügyi Divíziójával szorosan együttműködve gyakorolja a funkcionális kontrollt a bankcsoporti kockázatkezelési stratégia irányelvei, módszertana, infrastruktúrája részeként, melynek célja a csoportszintű, egyértelműen meghatározott, átlátható, szabványosított, a Bázeli és a Felügyeleti elvárásoknak, valamint a helyi környezetnek is megfelelő hitel-, ország-, partner-, piaci és működési
22 kockázatkezelési rendszer kialakítása. A csoportszintű kockázatkezelés alapja a standardizált szervezeti struktúra, szabályzatok és eljárások bevezetése az érintett leányvállalatok körében. Hitelezési kockázat A hitelezési kockázatnak való kitettséget a Bank oly módon kezeli, hogy rendszeres elemzést készít az adósok és potenciális adósok kamat- és tőke-visszafizetési képességét illetően, és szükség szerint változtatja a hitelfelvételi limiteket. A hitelkockázat kezelésének másik módja biztosítékok, illetve vállalati és személyi garanciák beszerzése. Piaci kockázat Piaci kockázatok értékpapírok, illetve más instrumentumok nyitott pozíciójából adódnak. A Banknak nincs jelentős piaci kockázati kitettsége. A piaci kockázati kitettséget alapvetően az OTP Bank Nyrt. Eszköz- Forrás Management Igazgatósága figyeli és kontrollálja. Nettó devizapozíció és devizakockázat A Bank a Magyar Nemzeti Bank által felállított nyitott pozícióra vonatkozó limiteken túlmenően saját limitrendszere alapján is ellenőrzi a deviza pozícióit. A Bank nyitott deviza pozíciójának mérésére a VaR modellt is használja. Kamatlábkockázat A Bank kamatozó eszközeinek és forrásainak többsége oly módon van kialakítva, hogy a rövid lejáratú eszközök összhangban legyenek a rövid lejáratú kötelezettségekkel, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a hosszú lejáratú kötelezettségek éven belüli kamatváltoztatása biztosítva legyen, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a kapcsolódó hosszú lejáratú kötelezettségek kamatváltozása párhuzamosan történjen. A fentieken túl, a különféle kamatozó eszközök és kamatozó források közötti széles kamatsáv nagyfokú rugalmasságot biztosít a Banknak a kamatlábkülönbségek és a kamatlábkockázat kezelésére. Likviditási kockázat A likviditási kockázat annak a kitettségnek a mértéke, hogy a Banknak mennyiben kell a likvid eszközeit esetlegesen növelni, hogy a Bank időben eleget tudjon tenni a pénzügyi instrumentumokból származó kötelezettségeinek. A Bank a likviditási pozícióját az MNB által lefektetett irányelvek szerint kezeli. Az ár-, hitel-, likviditás- és cash flow kockázat számszerűsítése az egyedi éves beszámoló kiegészítő mellékletének 31., 34., 36. és 37. számú jegyzeteiben kerül részletesen bemutatásra. Fedezeti ügylet politika A fedezeti elszámolás feltételeit a következőképpen alkalmazza a Bank: fedezeti ügyletek meghatározása, megfelelő fedezeti dokumentáció elkészítése, hatékonyságvizsgálat elvégzése, és ennek alapján a hatékonyság alátámasztása.
23 A kockázatkezelési- és fedezeti ügylet politika további elemeit az egyedi éves beszámoló kiegészítő mellékletének 2. számú jegyzete, az alkalmazott fő számviteli elvek összefoglalása tartalmazza. XI.2.4. Compliance Az Európai Unió és a magyar jogszabályi előírásoknak megfelelően a Társaság a compliance kockázatok feltárására és kezelésére, valamint a jogszabályoknak történő megfelelés és prudens biztosítására önálló funkciót biztosít (Compliance Officer). Megfelelve a Magyar Nemzeti Bank 12/2022. (VIII.11.) számú ajánlásának, – miszerint a belső védelmi vonalak csoport szinten is kialakításra és működtetésre kerüljenek, valamint az irányító pénzügyi szervezet a csoport tagjai tekintetében irányítási és felvigyázási funkciót alakítson ki és működtessen – a Compliance Officer az OTP Bank, mint anyabank Compliance Politikájával azonos alapelveken nyugvó compliance tevékenységet lát el. A Compliance Officer feladatait a Társaság Igazgatósága által jóváhagyott Compliance Munkaterv alapján végzi. A Compliance Officer a Hpt. értelmében és a törvényben előírt tartalommal évente legalább egyszer átfogó jelentést készít az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság számára. XI.2.5. Adatvédelmi tisztviselő A Társaság az uniós és tagállami adatvédelmi rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében Adatvédelmi Tisztviselőt alkalmaz. Az Adatvédelmi Tisztviselő jogállását és feladatait a Társaság mindenkor hatályos Szervezeti és Működési Szabályzata és az Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzata tartalmazza. Legfontosabb feladata, hogy a jogszabályok által előírt módon elősegítse a Társaság adatvédelmi megfelelőségének biztosítását a személyes adatok kezelésével kapcsolatban. Ennek keretében – többek között – tájékoztatást és szakmai tanácsot ad a Társaság és a Társaság adatkezelést végző alkalmazottai részére az uniós vagy tagállami adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban, valamint ellenőrzi az uniós és tagállami adatvédelmi rendelkezéseknek, továbbá a Társaság személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályainak való megfelelést. Az Adatvédelmi Tisztviselő az Igazgatóság részére – legalább éves rendszerességgel – a Vezetői Értekezlet által jóváhagyott előterjesztést és/vagy tájékoztató anyagot készít az általa e körben ellátott tevékenységéről. XI.2.6. Könyvvizsgáló Az OTP Jelzálogbank könyvvizsgálatát az Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. (Cg. 01-09-267553) végzi. A könyvvizsgálatot végző gazdálkodó szervezet megválasztására, illetve a könyvvizsgálatért személyében is felelős tag kijelölésének jóváhagyására az alapító részvényes jogosult. Az Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. az alábbi nem audit jellegű szolgáltatást nyújtotta a Jelzálogbanknak 2025. folyamán: • Tanácsadási szolgáltatás XI.2.7. Vagyonellenőr Az OTP Jelzálogbank a jelzálog-hitelintézetekről és a jelzáloglevelekről szóló 1997. évi XXX. törvényben foglalt feladatok ellátására vagyonellenőrt bíz meg. A vagyonellenőr ellenőrzi és igazolja a jelzáloglevelek előírás szerinti fedezetének mindenkori rendelkezésre állását, valamint gondoskodik a jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító zálogtárgyak, azok ingatlan-nyilvántartási adatai és hitelbiztosítéki értéke, továbbá a rendes és a pótfedezet fedezet-nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Az OTP Jelzálogbank Vagyonellenőre a KPMG Hungária Kft. (Cg.01-09-063183).
24 XI.2.8. Tájékoztatás A Társaság a tevékenységével kapcsolatos nyilvánosságra hozatalt a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (Tpt.), a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.), valamint a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (CRR), rendelkezéseit betartva teljesíti. Az OTP Jelzálogbank éves közzétételi kötelezettségét a saját (www.otpjzb.hu), a Budapesti Értéktőzsde (www.bet.hu) honlapján, valamint a Magyar Nemzeti Bank által üzemeltetett oldalon (www.kozzetetelek.hu) teljesíti. A Társaság részletes, a bennfentes és a potenciálisan bennfentes személyekre kiterjedő részletes belső szabályozással rendelkezik, mely a hatályos Tpt. által szabályozott korlátoknak és tilalmaknak teljes mértékben megfelel. A tilalmakról az érintett személyek a compliance szakterület révén a megfelelő információval rendelkeznek. A bennfentességgel és a bennfentes személyekkel kapcsolatos szabályozási és nyilvántartási kötelezettségeket a Társaság Compliance Officer-e végzi és ennek hatékony működtetésére folyamatosan fejleszti az informatikai rendszereket.
A Vezetőség jelentése a 2025. évi konszolidált üzleti tevékenységről A nyilvánosan forgalomba hozott értékpapírokkal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettség részletes szabályairól szóló 24/2008 PM rendeletének alkalmazásáról kiadott mindenkor aktuális körlevélben megfogalmazott MNB ajánlással összhangban az OTP Jelzálogbank Zrt. mint kibocsátó, a jelen vezetőségi jelentést és a számviteli törvény szerinti üzleti jelentést összevonva, azokat egyetlen dokumentumként készíti el és teszi közzé, külön fejezetekben megjelölve a PM rendeletben meghatározott témaköröket. I. BEVEZETÉS Az OTP Jelzálogbank Zrt. (továbbiakban „OTP Jelzálogbank”, „Jelzálogbank”, „Bank” vagy „Társaság” vagy „Csoport”) szakosított hitelintézetként, részvénytársasági formában, 3 milliárd forint alaptőkével, az OTP Bank Nyrt. (továbbiakban: OTP Bank) 100%-os tulajdonaként került megalapításra. A Társaság az alapítási engedélyét 2001. szeptember 21-én kapta meg, míg a működési engedély 2002. január 10-én került kiadásra a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által. Az OTP Jelzálogbank szakosított hitelintézetként 2002. február 1-jén kezdte meg a tevékenységét. A Társaság székhelye: 1138 Budapest, Váci út 135-139. D ép., további telephelyekkel vagy fiókteleppel nem rendelkezik. Az OTP Jelzálogbank üzleti tevékenysége a jelzáloghitelek nyújtására és a hitelekhez kapcsolódó ingatlanfedezetek hitelbiztosítéki-értékének megállapítására, a hitelezés finanszírozásához szükséges jelzáloglevelek forgalomba hozatalára, továbbá a fedezetül kikötött önálló jelzálogjogok adásvétele útján a kereskedelmi banki jelzáloghitelek refinanszírozására korlátozódik. A hiteltermékeket piaci kamatozású és államilag támogatott lakáshitelek, szabad-felhasználású jelzáloghitelek képezik. Az OTP Bank Nyrt. és az OTP Jelzálogbank 2002. április 11-től 2014. augusztus 4-ig konzorciális formában hitelezett, de az OTP Jelzálogbank 2007-től már saját forrásból is folyósít hiteleket. 2014 óta az OTP Bank Nyrt. kiemelt közvetítőként jár el az OTP Jelzálogbank megbízásából. Jelen üzleti jelentés az OTP Jelzálogbank 2025. december 31-re vonatkozó auditált, az Európai Unió által elfogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (továbbiakban: IFRS) szerinti konszolidált éves beszámolója alapján készült. II. AZ OTP JELZÁLOGBANK ÜZLETI KÖRNYEZETE 2025-ben a január 20-án hivatalba lépő Trump-adminisztráció érdemben változtatta meg a világgazdaságot, miután elkezdte megvalósítani kampányígéreteit, köztük az importvámok bevezetését. A kibontakozó vámháború hatalmas turbulenciákat okozott a piacokon a kereskedelmi kapcsolatok átrendeződése miatt. 2025 az Egyesült Államok külpolitikai irányvonalában is nagy változást hozott, ami a világszerte erősödő geopolitikai konfliktusok közepette arra kényszerítette
2 annak szövetségeseit, köztük a NATO-tagországokat, hogy növeljék védelmi kiadásaikat, komoly terhet róva ezzel költségvetésükre. A Trump 2024-es megválasztásához köthető hozamemelkedés után tavaly valamelyest mérséklődtek a fejlett piaci hozamok, a dollár pedig gyengült az euróval szemben. Az amerikai gazdaság az első negyedévben megsínylette a vámháborúra való felkészülést, a vámok elkerülése végett előrehozott import a zuhanó nettó exporton keresztül állóra fékezte a növekedést, de ennek korrekciója a második és a harmadik negyedévben megtörtént. Összességében az amerikai gazdaság az év elején várt 1,5-2,0%-os növekedésnél jobb teljesítménnyel vészelte át a második Trump-adminisztráció első évét, az éves növekedés az eddig rendelkezésre álló adatok alapján meghaladta a 2%-ot, amit a lakossági fogyasztás és az AI-beruházások fűtöttek. A munkaerőpiac kilátásait Donald Trump szigorú bevándorlás politikája mellett a demográfiai folyamatok és a mesterséges intelligencia gyors térnyerése is rontotta, miközben a Trump által feltámasztani kívánt iparban nem születtek tömegével új munkahelyek. Ugyanakkor az év első felében gyorsan romló munkaerőpiacon az év végére stabilizálódott a helyzet. Az infláció az új adminisztráció inflatorikus gazdaságpolitikai intézkedései ellenére nem gyorsult, de ezzel együtt is a Fed 2%-os célja felett ragadt, ami romló munkaerő-piaci kondíciók ellenére is óvatosságot indokolt a kamatvágás kapcsán. A 2024 végén elkezdett kamatcsökkentési ciklus már 2025 elején megakadt és csak szeptemberben jött a következő vágás; az év végéig összesen 75 bázisponttal, 3,5-3,75%-ig csökkent az alapkamat. A kötvénypiacon továbbra is érdemi a feszültség, mert a mindenkori csúcson, 125% környékén jár a GDP arányos államadóság, a hiány pedig továbbra is magas, meghaladja a GDP 5%-át, mert hiába javították érdemben a költségvetés egyenlegét a vámbevételek, az adókedvezményeket meghosszabbította a Trump adminisztráció által elfogadott Big Beautiful Bill, miközben az ígért kiadáscsökkentés elmaradt. Az eurózónában a vámháború és a geopolitikai feszültségek erősödése ellenére 2025 egészében folytatódott a kilábalás a korábbi sokkokból (energiaválság, háború, inflációs és kamatsokk). Az eurózóna gazdaságának problémáit tetézte, hogy a NATO szerepének kiüresedése miatt hatalmas összegeket kénytelen átcsoportosítani védelmi kiadásaira, illetve az európai feldolgozóipar zászlóshajójának számító autógyártás lemaradása a technológiai átállásban. Az euróövezet GDP-je a rendkívül volatilis számokat produkáló Írországgal együtt 1,5%-kal, Írország nélkül pedig 1,0%- kal nőtt 2025-ben. A munkanélküliségi ráta a historikus mélyponton, 6,2%-on állt decemberben. Az infláció az év első hónapjaiban még jócskán a 2%-os cél felett alakult, de az év hátralevő részében a headline és a maginfláció is a cél köré süllyedt. Az inflációt korábban érdemben fűtő bérdinamika az év második felében lassult, így az év végére csak a magasan ragadt szolgáltatásinfláció adott már okot aggodalomra. Az EKB az év első felében 2,75%-ról 2,0%-ra vágta az effektív (betéti) kamatot, 3,15%-ról 2,15%-ig az irányadó hitel kamatot és 3,15%-ról 2,4%- ig az aktív oldal rendelkezésre állási kamatlábát, amelyek az év végéig ezen a szinten maradtak. Európában is a befektetői fókuszban vannak a fiskális fenntarthatósággal kapcsolatos aggodalmak, különösen a 110%-os államadóssággal és 6%-os deficittel, valamint politikai krízisekkel küzdő Franciaország esetében. A hazai gazdaság gyakorlatilag 2023 óta stagnál az energiakrízis, az exportpiacok beszűkülése, az erős autóipari és akkumulátor-kitettség, az EU-s források befagyása, a korábbi beruházás-boom kipukkanása és a kényszerű gazdaságpolitikai szigor miatt. A költségvetési szigor ugyan 2025-ben véget ért és az európai növekedés is javult 2025 végéhez közeledve, de az év egészét tekintve a növekedés gyenge maradt, a KSH előzetes adatai alapján a GDP alig 0,4%-kal bővült, miután a fogyasztásbővülést ellensúlyozta a zuhanó beruházás és a csökkenő export. A munkaerőpiac feszessége egyértelműen csökkent az év során, de a munkanélküliségi ráta érdemben nem emelkedett. 2025 elejére 6% közelébe gyorsult a headline és a jegybank által kiemelten figyelt adószűrt maginfláció is. Az okok sokrétűek, a felpörgő inflációban szerepet játszottak a magasan ragadó az
3 inflációs várakozások, a gyors vállalati átárazás, a 2024 végi gyenge forintárfolyam, az emelkedő élelmiszerárak, a túl magas bérdinamika és az áthárított különadók is. A magas inflációra a kormány és a jegybank is reagált. A kormány tavasztól számos adminisztratív intézkedéssel fékezte az áremelkedést, amelyek mintegy 1,5 százalékponttal fogták vissza az áremelkedést. Az új jegybanki vezetés pedig az inflációs cél elérése érdekében szakított a gyenge forint politikájával és a kamatcsökkentési várakozások ellenére 2025 végéig 6,5%-on tartotta az irányadó kamatszintet, ami több más kedvező tényezővel együtt a forint euróval szembeni árfolyamát a 2025 eleji 410 körül szintekről az év végére a 385-ös szint alá erősítette. A Nemzetgazdasági Minisztérium szerint a költségvetés hiánya a GDP 4,9%-át tette ki 2025-ben, míg az államadósság a GDP 74,6%-a körül alakulhatott, ami emelkedést jelent a 2024 végi 73,5% után. A kormány számtalan fiskális élénkítő intézkedést jelentett be 2025-ben, ám azok nagy része először a 2026-os költségvetést terheli majd. A GDP körülbelül 2%-át kitevő folyó fizetési mérleg többlet, a GDP 60–65%-a között lévő bruttó külső adósságráta, valamint a tartalékmegfelelési szabályok által előírtnál mintegy 10 milliárd euróval magasabb devizatartalékok alapján Magyarország külső egyensúlyi pozíciója jelentősen erősebb a fenntarthatónak tekinthetőnél. A nemzetközi hitelminősítők mindegyikénél befektetésre ajánlott kategóriában maradt tavaly a magyar adósság. A 2025. évben a hazai lakáspiacot jelentősen élénkítette az elérhető támogatások kibővítése, az effektív hitelkamatot 3%-ra csökkentő Otthon Start program, illetve a gyors béremelkedés. A szűk új lakás kínálat és az erősödő kereslet miatt a lakásárak két hullámban jelentősen, 20% körüli mértékben emelkedtek. A fenti folyamatok hatására a háztartások hitelállományának bővülése a 2024 végi 9%-ról 14%-ra, a lakáshiteleké 13%-ról 20%-ra gyorsult. III. AZ OTP JELZÁLOGBANK 2025. ÉVI CÉLKITŰZÉSEI, STRATÉGIÁJA, ÜZLETI TELJESÍTMÉNYE A kamatstop egész évben érvényben maradt, az általános kamatkörnyezet év/év viszonylatban csökkent. Az ingatlanhitel piacon jelentős élénkülés volt. Tovább emelkedtek az árak és nőtt a kereslet. Az új ingatlanhitel szerződések volumene 2025-ben az előző évit 43,7%-kal haladta meg, 1.442,9 milliárd forintról 2.073,1 milliárd forintra emelkedett. A változást nagyrészt a lakáshitel szerződések generálták, de a szabad-felhasználású jelzáloghitel szerződések volumene is nőtt. A Jelzálogbank az OTP Bankcsoport részeként, annak stratégiai célkitűzéseivel összhangban hozza meg terveit és döntéseit. A cél a lakossági jelzáloghitelezés területén a piacvezető pozíció megőrzése. A tárgyévben a Bankcsoport 33,5%-os piaci részesedést ért el az új szerződéses állományból. 2024. 2025. 2024. 2025. 2024. 2025. Lakáshitel 1 351,41 1 969,96 417,27 653,96 30,9% 33,2% Szabadfelhasználású jelzáloghitel 91,51 103,09 30,99 40,28 33,9% 39,1% Összesen 1 442,92 2 073,05 448,26 694,24 31,1% 33,5% Új szerződéses összeg (Mrd Ft) Piaci részesedés Piac OTP Csoport OTP Csoport
4 2025-ben 651,9 milliárd forint lakossági ingatlanhitelt folyósított a Jelzálogbank, amely az előző évi mennyiség 148,3%-a. Ezen belül a lakáshitelek iránti kereslet 149,4%-ra, a szabad- felhasználású jelzáloghitelek mennyisége 133,3%-ra nőtt a tavalyi évhez képest. A folyósított lakossági jelzáloghitelek 93,8%-a volt lakáshitel és 6,2%-a szabadfelhasználású jelzáloghitel. A Jelzálogbanknál a hitelek törlesztése a tárgyévben összesen 241,2 milliárd forint volt, ebből a lejárat előtti visszafizetés 103,7 milliárd forint. A Társaság birtokfejlesztési hitelt már nem folyósít, így e terméknek a nominális bruttó állománya 1,5 milliárd forintról 1,1 milliárd forintra csökkent. Az OTP Csoport lakossági jelzáloghitel állományban betöltött piaci részesedése 2025-ben tovább nőtt, év végén 32,0% volt. A Jelzálogbank a fő tevékenységét jelentő lakossági jelzáloghitelezés mellett kereskedelmi bankok számára is nyújt jelzálogbanki refinanszírozási hitelt. A jelzálogbanki refinanszírozás önálló zálogjogok adás-vételén keresztül valósul meg: a kereskedelmi bank értékesíti az általa nyújtott jelzáloghitelhez kapcsolódó, attól külön is forgalomképes zálogjogokat a Jelzálogbank részére, egyidejűleg kötelezettséget vállal a zálogjogok visszavásárlására. A jelzáloghitelek a kereskedelmi bank mérlegében maradnak, annak hitelkockázatát a kereskedelmi bank viseli, az ügyféllel kapcsolatos feladatokat a kereskedelmi bank látja el. A kereskedelmi bank nemteljesítése esetén a Jelzálogbank válik az önálló zálogjog, valamint a zálogjoggal biztosított követelés jogosultjává. A Jelzálogbank 2017-ben kezdte meg a refinanszírozási tevékenységét, 2025. december 31-én két kereskedelmi bankkal állt refinanszírozási kapcsolatban, a refinanszírozási hitelek fennálló tőkéje összesen 191,7 milliárd forint. Az ingatlan érték-megállapítási üzletág szorosan kapcsolódik a hitelezési tevékenységhez, annak aktivitása jelentősen befolyásolja az értékelések volumenét. Az üzletágban a megelőző (2024) évi 61,6 ezer db érték-megállapítási vizsgálattal szemben 2025-ben összesen 69,1 ezer db volt. 2025-ben az OTP Jelzálogbank három alkalommal bocsátott ki jelzáloglevelet. Kétszer 500 millió EUR értékben a nemzetközi piacon, és egyszer 30 milliárd forint értékben a hazai piacon. Ugyanakkor ezen időszak alatt volt egy 150 milliárd forint névértékű és egy 90 milliárd forint OTP Jelzálogbank Zrt. 2024. 2025. Lakáshitel 409,3 611,5 Szabadfelhasználású jelzáloghitel 30,3 40,4 Összesen 439,6 651,9 Folyósított hitel (Mrd Ft) 2024. 2025. 2024. 2025. 2024. 2025. Lakáshitel 5 655,14 6 779,83 1 782,23 2 176,97 31,5% 32,1% Szabadfelhasználású jelzáloghitel 700,46 654,23 205,40 205,11 29,3% 31,4% Összesen 6 355,60 7 434,06 1 987,63 2 382,08 31,3% 32,0% Országos OTP Csoport OTP Csoport Záróállomány (Mrd Ft) Piaci részesedés
5 névértékű jelzáloglevél lejárata, illetve visszahívása is, így a tárgyév végén 1.213,2 milliárd forint volt a jelzáloglevél állománya. Ez a forrás továbbra is jelentősen elmaradt a hitelek nominális bruttó állományától (2.325,7 milliárd forint), azonban jelzáloghitelek finanszírozására a jelzáloglevélen és saját tőkén kívül bankközi hitelek és egyéb források is szolgálnak. A tárgyévben a hazai jelzáloglevél piacon forgalomban lévő jelzáloglevelek állományából az OTP Jelzálogbank továbbra is megtartotta piacvezető szerepét. Év végén a piaci részesedése 49,76% volt. A jelzáloglevél piac megoszlása 2025-ben (névérték): 2025-ben az eltérő gazdasági mutatók ellenére jelentős élénkülés ment végbe az ingatlanpiacon és a hitelkereslet is kiugró mértékben nőtt. A bővülő lakáshitel piacon a Bankcsoport kiválóan helyt állt, innovatív üzletpolitikával sikerült megtartani piacvezető helyét és piaci részesedését. IV. A TÁRSASÁG FŐBB ERŐFORRÁSAI ÉS KOCKÁZATAI, AZ EZEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÁSOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK (24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, 1. melléklet, 4.3 pont) IV.1. Piaci kockázatok Az OTP Jelzálogbank fő tevékenysége jelzáloghitelek folyósítása, ehhez forrásait elsősorban nyilvános kibocsátású jelzáloglevelek értékesítésével, illetve egyéb pénz- és tőkepiaci források segítségével biztosítja. Az OTP Jelzálogbank tevékenysége jellegéből adódóan piaci kockázatoknak van kitéve. A hitelkockázat a hitelfelvevők és bankközi piaci partnerek OTP Jelzálogbankkal szemben fennálló szerződéses kötelezettségeinek nem teljesítése miatt felmerülő pénzügyi veszteség kockázata. Az OTP Jelzálogbank célja az állományában lévő jelzáloghitel-portfólió megfelelő hitelminőségének fenntartása, erről bővebben a “VII. A jelzáloghitel portfólió bemutatása” című fejezetben, illetve az Éves Beszámoló jegyzeteiben találhatók információk. Az OTP Jelzálogbank eszközeinek és forrásainak eltérő szerkezetéből adódóan – eltérő futamidő, kamatozás módja, devizanemek – kamat- és árfolyamkockázatnak van kitéve. Ezeket a piaci kockázatokat a forgalomba kerülő jelzáloglevelek feltételeivel, illetve derivatív ügyletek kötésével kezeli. Az OTP Jelzálogbank az eszköz-forrás szerkezet kialakításakor kockázat-semleges pozícióra törekszik. Célja az eszközök és források felsorolt mutatóinak összesített módon, dinamikus közelítésével fedezett pozíció kialakítása, illetve fenntartása. Kockázatot jelent az OTP Jelzálogbank számára a jelzáloghitelek előtörlesztése, ami az eszközoldal
6 futamidejére és az eredményességre ható kockázati elemként jelentkezik. Kiemelt hangsúlyt kap az OTP Jelzálogbank kockázatai között a lejáró forrásainak megújításából eredő kockázat. IV.2. Működési kockázat Működési kockázat alatt a nem megfelelően kialakított vagy hibásan végbemenő üzleti folyamatokból, ember által okozott károkból, rendszerek nem megfelelő működéséből, illetve a külső környezetből eredő veszteségek bekövetkezésének valószínűségét értjük. Az OTP Jelzálogbank működési kockázatát belső folyamatainak, működésének folyamatos kontrollja, tevékenységi körének szigorú behatárolása, kockázati tudatosság elérése útján igyekszik minimálisra szorítani. A működési kockázatok sajátosságukból adódóan minden banki folyamatban jelentkezhetnek, így az OTP Jelzálogbankot is érintik a kezelésükkel kapcsolatos feladatok. Az OTP Jelzálogbank szigorú belső ellenőrzési mechanizmusokkal, valamint az OTP Bankkal közösen, csoportszinten egységes módszertan alapján igyekszik megvalósítani a működési kockázatkezelést. IV.3. Külső kockázati tényezők A banki, illetve pénzügyi szolgáltatások jelentősen befolyásoltak a gazdaság különböző tényezőinek alakulásától. A gazdasági környezet kedvezőtlen változásai negatívan érinthetik az OTP Jelzálogbank gazdálkodását, több tényezőn keresztül is: a korábban folyósított hitelek állományát az adósok fizetőképességén keresztül, az új jelzáloghitelek volumenét a keresleti piacon keresztül, illetve az OTP Jelzálogbank forrásköltségét a pénz- és tőkepiacokon keresztül. IV.4. Jogi és szabályozói kockázatok Nem lehet kizárni a mindenkori kormány vagy az MNB részéről, hogy olyan gazdaságpolitikai, költségvetési, vagy monetáris intézkedést hozzon, amely közvetve, vagy közvetlenül befolyásolhatja a hazai pénzügyi piacot, az ingatlanpiacot, az ingatlanfinanszírozást, és ezáltal közvetlenül vagy közvetetten az OTP Jelzálogbank jövedelmezőségét. A bankjogi, társasági jogi, kötelmi jogi, tulajdonjogi, csődjogi, versenyjogi, értékpapírjogi, jelzálogjogi és egyéb szabályozások megváltozása kockázatot rejt magában, a hazai és az egységes Európai Unióbeli szabályok nehezen kiszámítható változása közvetett és közvetlen hatással lehet az OTP Jelzálogbank üzleti tevékenységére, illetve elért eredményére. Kockázati tényezőként jelentkezhet az adórendszer változása. IV.5. Összetett kockázatok Az ebben a fejezetben felsorolt kockázatok egyszerre jelentkezhetnek és hatásuk egymást erősítheti, amelyre példa volt a COVID-19 világjárvány, vagy a rendkívüli kormányzati intézkedések és az azok alapjául szolgáló kockázatok, melyekkel kapcsolatosan az Éves Beszámoló jegyzeteiben, továbbá “A jelzáloghitel portfólió bemutatása” és “Az OTP Jelzálogbank 2025. évi gazdálkodásának értékelése” című fejezetekben találhatóak részletes információk. A 2022. február második felében Oroszország és Ukrajna között kialakult fegyveres konfliktus a 2025-ben nem oldódott meg, így ennek az OTP Jelzálogbank Zrt. Vezetősége általi figyelemmel kísérése továbbra is szükséges volt. A Vezetőség értékelése szerint a konfliktus továbbra sem gyakorol negatív hatást az OTP Jelzálogbank Zrt. pénzügyi-, vagyoni-, likviditási helyzetére, nem befolyásolja a 2025. évi Pénzügyi kimutatás adatait, valamint a szavatoló tőkét.
7 V. AZ OTP JELZÁLOGBANK 2025. ÉVI GAZDÁLKODÁSÁNAK ÉRTÉKELÉSE A Csoport gazdálkodásának makrogazdasági hátterét 2025-ben az inflációs környezet és a kormányzati döntések határozták meg. A legnagyobb hatású ilyen intézkedés a változó kamatozású hitelekkel kapcsolatos „kamatstop” néven ismert 2021. év végi jogszabály újabb meghosszabbítása. A kormányzat élénkítő intézkedései miatt a lakáspiac a lakossági hitelkereslettel együtt élénkült. A mérleg fordulónapját követően hozott gazdaságpolitikai intézkedések és egyéb releváns szabályozási változások bemutatására az Éves Konszolidált Beszámoló utolsó fejezetében kerül sor. Az OTP Jelzálogbank 2025. december 31-re vonatkozó auditált, IFRS szabályok szerinti konszolidált adatainak bemutatása A konszolidált pénzügyi adatokra meghatározó hatást gyakorolt az Bank részesedéseinek eladása. Az átláthatóbb irányítás és a transzparensebb leányvállalati értékteremtés, valamint az elérhető csoportszintű költségcsökkentés érdekében az OTP Jelzálogbank Zrt. értékesítette az OTP Pénzügyi Pont Zrt-ben és az OTP Ingatlanpont Kft-ben fennálló 100%-os tulajdoni részesedését az OTP Bank Nyrt. részére. 2025.05.13-án került aláírásra az eladásról szóló szerződés és ugyanazon a napon a vételár teljes összegben kifizetésre került. Az eladási ár a társaságok piaci értékelésének megfelelően magasabb volt a könyv szerinti értéknél, így az OTP Jelzálogbank az eladáson nyereséget realizált. Az eszközök és források változása A mérlegfőösszeg 2025. december 31-én 2.866,6 milliárd forintot tett ki, amely 9,4%-kal nőtt az előző évi értékhez képest. A Csoport a tárgyidőszakot 16,6 milliárd forint adózás utáni nyereséggel zárta. Néhány, a gazdálkodást jellemző adat: Ez a jelentés a gazdálkodás eredményének üzleti szempontú megbontását tartalmazza, ezért bizonyos esetekben a kerekítések miatt az adatok eltérhetnek a pénzügyi kimutatások adataitól. Az ügyfélhitelek nettó állománya az előző évi 13,8%-os állománynövekedéshez képest erőteljesebben, 22%-kal növekedett. Az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott ügyfélhitelállományon 2025. évben elszámolt értékvesztés összege 7,2 milliárd forint, mely 0,2 milliárd forinttal alacsonyabb az előző évi értéknél. Forrásoldalon a kötelezettségek meghatározó elemei a kibocsátott értékpapírok, illetve a bankközi kötelezettségek. Tárgyidőszak végén a 1.213,2 milliárd forint névértékben kibocsátott jelzáloglevelek IFRS értéke (amortizációs különbözettel, időbeli elhatárolással és piaci érték különbözettel együtt) 1.222,7 adatok millió forintban Konszolidált mutatószámok megnevezése 2024.12.31 2025.12.31 Változás 2025-2024 Mérlegfőösszeg 2 619 265 2 866 604 247 339 Hitelállomány 1 893 697 2 311 400 417 703 Bankközi kötelezettségek 1 397 626 1 435 101 37 475 Jelzáloglevél-állomány 1 064 010 1 222 730 158 720 Saját tőke 144 531 150 858 6 327 Tárgyévi eredmény 10 683 16 604 5 921
8 milliárd forintot ért el. 2025-ben a jelzáloglevelek IFRS állománya 158,7 milliárd forinttal növekedett. A bankközi kötelezettségek két főbb összetevője az OTP Bank Nyrt. által finanszírozási célból nyújtott hitelek, illetve az MNB-től kapott fedezett hitelek. Ez utóbbi hitelek közül kiemelendő az MNB „Zöld Otthonteremtési Programjának” keretében folyósított (MNB ZOP) hitelek forrását biztosító, az MNB által nyújtott refinanszírozási hitelek 143,7 milliárd forintos állománya, amely a mérlegben a kamatmentes finanszírozásból eredően jóval alacsonyabb (73,9 milliárd forint) értéken jelenik meg a kezdeti korrekció miatt. A saját tőke 4,4%-kal nőtt az előző évi értékhez képest a pozitív adózás utáni eredmény hatására. A Társaság a törvényben meghatározott tőkemegfelelési mutató előírásainak folyamatosan megfelelt. 2025. december végén a Jelzálogbank szavatoló tőkéjének értéke 158,3 milliárd forint, a tőkemegfelelési mutató záró értéke pedig 17,8% volt. Eredményalakulás A Csoport a 2025-ös évet nyereséggel zárta: adózás utáni nettó eredménye 16,6 milliárd forint nyereség volt. A hitelintézet jövedelmi szerkezetét elsősorban a kamatkülönbözet határozza meg, amely 198,2 milliárd forint kamatbevétel és 169,3 milliárd forint kamatráfordítás eredményeként 28,9 milliárd forint volt. A társaság által kapott kamatbevételek legjelentősebb tétele az ügyfélhitelek 145,1 milliárd forintos kamatbevétele, amely tartalmazza az állam által fizetett eszköz- és forrásoldali kamattámogatás 28,5 milliárd forintos összegét is. A bankközi követelések között szereplő refinanszírozási hitelekből 12,5 milliárd forint, az állampapírokból 16,1 milliárd forint kamatbevétel származott. A kamatráfordítások fő tételei a kibocsátott jelzáloglevelek és fedezeti ügyleteik után elszámolt kamatkiadás (53,9 milliárd forint), valamint a bankközi kötelezettségek után fizetett kamatok (115,5 milliárd forint). A díjak és jutalékok nettó eredménye 6,6 milliárd forint veszteség. A díj- és jutalékbevételek legjelentősebb tételei a hitelbiztosítéki érték-megállapítási üzletág díjbevétele és egyéb hitelezéssel kapcsolatos díjbevételek. A bevételeket nagyságrenddel meghaladó díj és jutalék-ráfordítások döntő hányada a hitelezési tevékenységhez kapcsolódóan az OTP Bank Nyrt.-nek fizetett díjak és jutalékok. adatok millió forintban Konszolidált mutatószámok megnevezése 2024.12.31 2025.12.31 Változás 2025-2024 Kamatbevételek 192 969 198 218 5 249 ebből: Bankközi követelésekből 30 101 21 949 -8 152 ebből: Kamatbevétel értékpapírokból 17 682 16 072 -1 610 ebből: Hitelek kamatbevétele 129 854 145 062 15 208 Kamatráfordítások -163 071 -169 324 -6 253 ebből: Bankközi kötelezettségekre -97 050 -115 455 -18 405 ebből: Jelzáloglevek után fizetett kamat -65 564 -53 862 11 702 Adózás előtti eredmény 12 833 18 990 6 157 Adózott eredmény 10 683 16 604 5 921
9 A módosítás miatti nettó nyereség/veszteség soron a 2025 második félévére, illetve 2026 első félévére meghosszabbított kamatstop amortizált bekerülési értéken értékelt hitelekhez kapcsolódó 7 milliárd forintos vesztesége jelenik meg. Az egyéb adminisztratív ráfordítások 7,8 milliárd forintot értek el. Ebből a tényleges működési költségek mindössze 2,2 milliárd forintot képviseltek, a fennmaradó 5,6 milliárd forintos ráfordítás a tárgyidőszaki eredménytől nem függő adó- és adó jellegű ráfordítások: a banki különadó 4 milliárd forint, az extraprofit adó 1,1 milliárd forint, az MNB-nek fizetett hozzájárulások (felügyeleti díj, szanálási alap) 0,5 milliárd forintot tettek ki. VI. AZ OTP JELZÁLOGBANK ÉRTÉKPAPÍR-KIBOCSÁTÁSI TEVÉKENYSÉGE VI.1. Eszköz-forrás menedzsment Az OTP Jelzálogbank konzervatív treasury politikát folytat, melynek elsődleges célja a hitelezési tevékenység legmegfelelőbb forrásának biztosítása mind rövid, mind hosszú távon olyan módon, hogy a piaci kockázatok minimálisak legyenek. Fő célkitűzés, hogy kialakításra kerüljön egy jövedelmező, minimális kockázatú hitel- és jelzáloglevél-portfólió, a Jelzálogbank eszközeinek és forrásainak futamidő, devizanem, kamatozás szerinti lehető legjobb megfeleltetése. A Jelzálogbank középtávú stratégiai terve alapján 2026-ban is kiemelt szerepet kap a jelzáloghitelezés lehető legolcsóbb forrásainak biztosítása, nemcsak a Jelzálogbank, hanem a bankcsoport szintjén is. További fontos cél az OTP Csoport csoportszintű termékfejlesztésben és eszköz-forrás gazdálkodásban való jelenlét, ezzel segítve a Jelzálogbank és az OTP Csoport piaci pozíciójának megtartását. VI.2. Értékpapír-kibocsátás A jelzáloglevél-kibocsátások fontos szerepet töltenek be az OTP Jelzálogbank eszköz-forrás szerkezetének alakításában. A forgalomba kerülő jelzáloglevelek feltételeinek kialakításánál különös hangsúlyt kap a közép és hosszú távú lejárati összhang megteremtése, a kamat- és devizakockázat kezelése, az OTP Csoport optimális csoportszintű eszköz-forrás szerkezetéhez történő hozzájárulás, valamint a hitelintézetek jelzálogalapú eszközei és forrásai közötti lejárati összhang szabályozásáról szóló MNB rendeletben előírt jelzáloghitel-finanszírozás megfelelési mutató elvárt szintjének folyamatos biztosítása. 2025 folyamán az OTP Jelzálogbank a hazai kibocsátási programja keretében 30 milliárd forint névértékben, a luxemburgi kibocsátási programja keretében pedig 1 milliárd euró névértékben hozott forgalomba jelzálogleveleket. Év végén az OTP Jelzálogbank forgalomban lévő jelzálogleveleinek állománya 1.213,2 milliárd forint volt névértéken (az euróban denominált értékpapírok forintban kimutatott értéke az MNB év végi hivatalos devizaárfolyamának felhasználásával került kiszámításra). VI.3. Pénz- és tőkepiaci ügyletek A saját tőke és a kibocsátott jelzáloglevelek mellett bankközi hitelek képzik az OTP Jelzálogbank forrásait, melyek között az OTP Bank Nyrt.-től és a Magyar Nemzeti Banktól felvett hitelek szerepelnek. Hasonlóan az értékpapírok kibocsátásához, a likviditás folyamatos biztosítása mellett a pénz-és tőkepiaci ügyletek során is elsődleges cél a pénzügyi kockázatok fedezése, illetve a likviditáshoz kapcsolódó jogszabályi kötelezettségeknek való megfelelés. A szabad pénzeszközök kizárólag állampapírokba kerülnek befektetésre, illetve a bankközi piacon keresztül az OTP
10 Bankhoz kerülnek elhelyezésre. Az OTP Jelzálogbank állampapír-állományának névértéke 2025 végén 204,8 milliárd forint volt. VII. A JELZÁLOGHITEL PORTFÓLIÓ BEMUTATÁSA VII.1. A portfólió szerkezete A következő két táblázat az ügyfélhitel portfólió hátralévő futamidő és a terület szerinti megoszlását mutatja be. A portfólió hátralévő futamidő szerinti megoszlásában az előző év végéhez képest megfigyelhető a 10-15 év közötti hátralévő futamidejű hitelek arányának növekedése. A területi megoszlás szerkezete lényeges módon nem változott. Az ügyfeleknek nyújtott hitelek mellett jelentős az önálló zálogjog visszavásárlási ügyletek révén megvalósuló refinanszírozási hitelezés (a továbbiakban: refinanszírozási hitelek), melynek keretében a hitelintézeti partnereknek nyújtott hitelállomány könyv szerinti értéke 2025 végén 191,7 milliárd forint volt. VII.2. A portfólió minősége Az OTP Jelzálogbank kintlévőségeinek fizetési késedelem szerinti megoszlása (nap): futamidő 2024.12.31 2025.12.31 régió 2024.12.31 2025.12.31 0 - 5 év 3,28% 3,55% Budapesti Régió 47,91% 48,10% 5 - 10 év 10,63% 11,65% Dunántúli Régió 26,99% 27,02% 10 - 15 év 14,15% 16,48% Kelet-Magyarországi Régió 25,10% 24,88% 15 - 20 év 33,25% 32,61% Összesen: 100,00% 100,00% 20 év felett 38,69% 35,71% Összesen: 100,00% 100,00% A hitelállomány hátralévő futamidő szerinti megoszlása A hitelállomány területi megoszlása Bruttó IFRS állomány (Mrd Ft) 2024.12.31 2025.12.31 Éves változás A (0-30 nap) 1 885,7 2 303,7 418,0 B (31-60 nap) 5,5 6,3 0,8 C (61-90 nap) 2,8 2,8 -0,0 D (91-180 nap) 5,5 5,3 -0,2 E (180+ nap) 6,0 6,1 0,1 Összesen 1 905,5 2 324,2 418,7 A (0-30 nap) 98,96% 99,12% 0,16% B (31-60 nap) 0,29% 0,27% -0,02% C (61-90 nap) 0,14% 0,12% -0,02% D (91-180 nap) 0,29% 0,23% -0,06% E (180+ nap) 0,32% 0,26% -0,06% Összesen 100,00% 100,00% 0,00%
11 2025 végén a 30 napon túli fizetési hátralékkal rendelkező követelések aránya a teljes hitelállomány 0,88%-a, ami 16 bázispont csökkenést jelent az előző év végéhez képest. A 90 napot meghaladó fizetési hátralékkal rendelkezők aránya kis mértékben csökkent. A követelésminősítésben/értékvesztés számításban bankcsoporti szinten összehangolt szabályozás van érvényben. Az értékvesztés számítási modellben a várható veszteség és az értékvesztés összegét a késedelmi kategóriák, a termék/termékcsoport, a biztosíték, a hitelkockázati fázisok (ún. stage- ek: teljesítő, jelentős hitelkockázat növekedést mutató, nem teljesítő fázis) szerinti besorolása, valamint az átstrukturáltság mellett az adott ügylethez tartozó egyedi fedezetek várható megtérülése határozza meg. 2025. december 31-én az ügyfél hitel portfólióra elszámolt értékvesztés állománya 10,2 milliárd forint volt. A refinanszírozási hitelek nem késedelmesek, azonban az IFRS9 módszertannak megfelelően így is kapcsolódik hozzájuk értékvesztés, melynek év végi összege mindössze 70 millió forint volt. Azokat a hiteleket, melyeknél a kiterjedt adósvédelmi és behajtási intézkedések sem vezettek eredményre, a Bank értékesítette. Ez 2025-ben összesen 3,3 milliárd forint értékű tőkekövetelés eladását jelentette. VII.3. Végrehajtások Amint azt az előző pontban is jeleztük, a Jelzálogbank döntően eladja azon követeléseit, amelyeknél a szerződésszerű teljesítés visszaállítása sikertelennek bizonyult. Az eladás általában a követelés felmondása után történik, de bizonyos termékkörben azt megelőzően kerül erre sor. 2024-ben nem indult új végrehajtási eljárás, de 2025-ben egy birtokfejlesztési hitel kapcsán elindult, ezzel együtt 2025 végén a jelzálogbanki portfólióban összesen egyetlen olyan hitel volt, amellyel kapcsolatban a Jelzálogbank végrehajtási eljárást indított. A Jelzálogbank eddig nem élt azzal a törvény adta jogával, hogy a végrehajtás során át- illetve megvett volna jelzálogjogával terhelt ingatlant. VIII. FENNTARTHATÓSÁGI JELENTÉSRE VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK A Jelzálogbank fenntarthatósági jelentéstételi kötelezettsége a Számv. tv. 95/E.§ (1) a) pontja és a 95/F.§ (10) bekezdése alapján áll fenn, azonban a 177. § (98) arról rendelkezik, hogy a fenntarthatósági jelentésre vonatkozó előírásokat először a 2027. évben induló üzleti évre kell majd a Társaságnak alkalmaznia. A 2025. évre vonatkozóan az OTP Jelzálogbank a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti fenntarthatósági jelentését az OTP Bank Nyrt. összevont (konszolidált) fenntarthatósági jelentése tartalmazza, amelyből az alábbiakban röviden bemutatásra kerülnek az e tárgyban releváns információk: VIII.1. A vállalkozás üzleti modelljének rövid leírása Az OTP Jelzálogbank Zrt. fő tevékenysége • lakossági ingatlanok építésének, vásárlásának, korszerűsítésének és felújításának finanszírozása, • ingatlanok forgalmi és hitelbiztosítéki értékének meghatározása, továbbá • jelzáloglevél kibocsátás és • refinanszírozási hitel nyújtása kereskedelmi bankok részére. A portfólió elsősorban saját forrásból folyósított piaci forint lakás és szabad-felhasználású hitelek állományából áll, mely kiegészül a vásárolt portfólióval, melyben elsősorban államilag támogatott
12 lakáshitelek, illetve lakás és szabad-felhasználású jelzáloghitelek szerepelnek. 2025-ben forint alapú támogatott és nem támogatott lakás és szabad-felhasználású jelzáloghiteleket nyújtott a Jelzálogbank, valamint kereskedelmi banki partnereinek önálló zálogjog visszavásárlási ügyletek révén nyújtott refinanszírozási hiteleket. A hitelek értékesítését ügynöki megbízás útján az OTP Csoport, illetve külső pénzügyi közvetítők végzik. Az üzleti modell másik fő pillére a jelzáloglevél kibocsátás, amellyel egyrészt forrást biztosít a Bank a hitelezési tevékenységéhez, másrészt egyes állami támogatású lakossági jelzáloghitel termékek jogszabályi megfeleléséhez szükségesek. Az OTP Jelzálogbank és az OTP csoport működése szorosan összekapcsolódik: • a hitelek értékesítésében közvetítőként az OTP Csoport szerepe jelentős; • a jelzálog típusú lakossági termékek kialakítását, szabályozását az OTP Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt. Retail Hitelezési Tribe-jával szorosan együttműködve készíti el. Az engedélyezési folyamat teljesen automatizált, az OTP Bank Nyrt. fiókhálózata és az OTP Jelzálogbank elektronikus rendszereken keresztül engedélyezi a hiteleket; • a Jelzálogbank a portfóliójában lévő lakossági hiteleket jelentős részben jelzáloglevél kibocsátás útján finanszírozza. A forgalomba hozatal során a Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt. Global Markets Igazgatóságával működik együtt; • az OTP Bank Nyrt. pénzforgalmi számlát, munkáltatói lakásalap számlát, valamint deviza nostro számlákat vezet az OTP Jelzálogbank Zrt. részére; • az OTP Jelzálogbank az OTP Ingatlanbefektetési Alaptól bérli irodahelységeit. A közös technikai háttér kialakításában rejlő hatékonysági tartalékok kihasználása érdekében egyes pénzügyi, számviteli, jelentésszolgálati, kockázatkezelési és informatikai tevékenységeket az OTP Bank Nyrt. megfelelő szervezeti egységeiből virtuálisan kialakított Közös Szolgáltató Központ végzi a Jelzálogbank számára. A Jelzálogbank nem végez kutatás-fejlesztési tevékenységet. VIII.2. Környezetvédelemmel, a szociális és foglalkoztatási kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatban követett politikáinak leírása A foglalkoztatáspolitika kivételével az OTP Jelzálogbank – tekintettel működésének sajátosságaira, azon belül elsősorban azoknak a feladatoknak az erőforrás-felhasználására és működési körülményeire, amelyeket megbízásából nem az OTP Csoport más társaságai látnak el – nem alakított ki saját politikákat. Ezek indokolása, illetve eredményeinek leírása a következő pontokban található. A foglalkoztatáspolitika eredményeinek összefoglalását a IX. fejezet tartalmazza. VIII.3. Környezetvédelem A Bankcsoport, és azon belül az OTP Jelzálogbank tevékenységének jellegéből adódóan közvetlenül nem veszélyezteti természeti környezetünket, így ezzel kapcsolatosan nem merülnek fel lényeges kockázatok. Működése és szolgáltatásai során azonban nagy figyelmet fordít az energiafelhasználás és a papírfelhasználás csökkentésére az elektronikus információáramlás növelése, valamint a működés környezetvédelmi szempontokat is figyelembe vevő megszervezése révén. A fentieken túl az OTP Jelzálogbank elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon a környezetvédelmi és klímacélok eléréséhez. Ennek elősegítésére a Társaság 2021-ben megalkotta Zöld stratégiáját és Zöld jelzáloglevél keretrendszerét, amelyek tartalmazzák mindazokat az elveket és célokat, melyek segítségével a Jelzálogbank hatékonyan és tevékenyen tud tenni a környezet védelme érdekében. A
13 Társaság Magyarországon elsőként csatlakozott az Energy efficient Mortgages Action Plan (EeMAP) elnevezésű, energiahatékony jelzáloghitelezést támogató kezdeményezéshez, ezzel elkötelezte magát a zöld hitelezés és zöld jelzáloglevél-kibocsátás keretrendszerének kialakítása mellett. Az OTP Jelzálogbank 2021-ben a hazai piacon elsőként bocsátott ki zöld jelzálogleveleket, amelyekből származó forrásokat zöld jelzáloghitelek finanszírozására fordítja. A forgalomba hozott zöld jelzáloglevelek és a nyújtott zöld hitelek állományát, illetve az ezen tevékenységekből eredő környezeti hatásokat bemutató éves Zöld jelzáloglevél jelentését elsőként 2022-ben tette közzé a Társaság. A Társaság termékpalettája 2023-ban egészült ki az OTP Zöld Lakáshitellel. A Magyar Nemzeti Bank 10/2022. számú (VIII. 2.) ajánlásának 35. pontjával összhangban, külön szervezeti egység, dedikált funkció, vagy vezető kijelölése ajánlott a hitelintézet éghajlatváltozással kapcsolatos és környezeti kockázatai kezelése és kontrollja érdekében. Az OTP Jelzálogbank működése és tevékenysége során folyamatosan növekszik a fenntarthatósági szempontok szerepe, így a Társaság eziránti elkötelezettsége érdekében önálló szervezeti egységet hozott létre 2024 első félévében. Az ESG Szakterület felváltotta a Társaságnál működő Fenntarthatósági Felelőst, illetve kibővítette annak funkcióit. VIII.4. Szociális kérdések, társadalmi szerepvállalás, emberi jogok tiszteletben tartása Az OTP Jelzálogbank önállóan és az OTP Csoport szintjén közvetett módon is támogatja a közösségek fejlődését, a sportot, a pénzügyi kultúra terjedését, valamint az esélyteremtést. Az emberi jogok tiszteletben tartása fontos szempont az ügyfelek, az üzleti partnerek, illetve az alkalmazottak viszonylatában egyaránt. Erre az OTP Csoport szabályzataiban, működésének megszervezésében, kommunikációjában, panaszkezelési folyamataiban nagy hangsúlyt fordít, illetve közvetett módon az OTP Jelzálogbank is, ezen a téren lényeges kockázatok nem azonosíthatók. Az OTP Jelzálogbank alkalmazottai emberi jogainak tiszteletben tartásából származó kockázatok nem jelentősek. Az ehhez kapcsolódó eredmények az alacsony fluktuációban és a munkaügyi panaszok, perek hiányában nyilvánulnak meg. VIII.5. A korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetéssel kapcsolatos lényeges kockázatoknak az ismertetése Az OTP Csoporton belüli munkamegosztásból eredően a korrupciós/megvesztegetési kockázatot hordozó döntések száma korlátozott. Korrupció elleni küzdelem, diszkrimináció elutasítása Az OTP Bank Nyrt. Etikai Kódexe (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/OTP_EtikaiKodex_HU.pdf) és a 2023 folyamán megjelent OTP Bank Nyrt. Partneri Etikai Kódexe (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/OTP_Partneri_EtikaiKodex_HU.pdf) külön fejezetben, míg a 2019 folyamán elfogadott, a vonatkozó nemzetközi sztenderdnek megfelelő, önálló, OTP Csoportszintű Korrupcióellenes Politikája (https://www.otpbank.hu/static/portal/sw/file/Korrupcioellenes_Politika.pdf) egyaránt foglalkozik a korrupció elleni küzdelemmel. A Kódex és a Partneri Etikai Kódex emellett kitér a megvesztegetéssel szembeni gyakorlatra, illetve az egyéni különbségek elfogadása mellett a diszkrimináció elutasítására is (https://www.otpbank.hu/portal/hu/JogiEtikaiNyilatkozat). Ahogyan az a Kódex előszavában és a Korrupcióellenes Politika bevezetésében is olvasható, az OTP Bank Nyrt. és vezetősége a zéró tolerancia elvét vallja a korrupcióval és a megvesztegetéssel szemben: határozottan ellenzi a korrupció minden formáját, és támogatja a korrupcióellenességet. A Kódex továbbá kimondja: „Etikus és jogkövető intézményként a Bank, valamint a Bank teljes
14 vezetése elkötelezett valamennyi releváns jogszabály betartása mellett.” Az OTP Bank Nyrt. az Etikai Kódexében meghatározott értékek vélt vagy valós megsértésének bejelentésére, a bejelentések kezelésére alkalmas rendszert, ún. etikai bejelentési rendszert hozott létre, ahol az etikai problémák anonim bejelentése is lehetséges. Az OTP Bank Nyrt. a bejelentések kapcsán vagy a más módon tudomására jutott visszásságok feltárása, megelőzése céljából vizsgálatokat folytat. Az OTP Bank Nyrt. a korrupció, a megvesztegetés és a diszkrimináció esetén megjelenő reputációs kockázatok és pénzügyi veszteségek minimális szinten tartása érdekében is alkotta meg és tartja hatályban az Etikai Kódexét, amelyről mind a meglévő, mind az újonnan belépő munkatársak oktatásban részesülnek és a foglalkoztatásuk egyik alapvető feltétele az Etikai Kódex magukra nézve történő kötelező elfogadása. Ezen felül valamennyi üzleti partner, illetve ügyfél felé történik kommunikáció a Korrupcióellenes Politikáról és eljárásokról az OTP Bank Nyrt. honlapján nyilvánosan közzétett Etikai Kódexen és Korrupcióellenes Politikán keresztül, továbbá az OTP Bank Nyrt. Partneri Etikai Kódexe is elérhető a Bank honlapján. A Korrupcióellenes Politika rögzíti, hogy tekintettel arra, hogy a szerződéses partnerekkel létrejövő, valamint fennálló kapcsolat is magában hordozza a korrupció lehetőségét, az OTP Bank Nyrt. a szerződéses partnerekkel való együttműködése során – így különösen az ajánlatkérési és előkészítési folyamatban – körültekintően, a korrupció kockázatának minimalizálásával jár el. Az OTP Bank Nyrt. szerződéses partnereivel a szakmaiság, a hozzáértés és a versenyképesség értékelése alapján létesít kapcsolatokat, egyéb nem szakmai, a korrupció lehetőségét magában rejtő kiválasztási szempontokat nem alkalmaz. A Compliance javaslata alapján az OTP Bank Nyrt. által használt szerződéses és szabályozó dokumentumokban világosabban és jól körül határolt módon kerül megjelenítésre a korrupció tilalma, mely korrupcióellenes klauzula üzletszabályzatokba, valamint szerződésmintákba történő beépítésével valósul meg. A klauzulával már az üzleti kapcsolat létrejötte alkalmával rögzítésre kerül, hogy a szerződő partner elfogadja az OTP Bank Nyrt. korrupcióellenes alapelveit, köztük a korrupció tilalmát és ezen tilalom megszegésének következményeit, mely akár a szerződés felmondása is lehet. Ha az emberi jogok megsértésével kapcsolatban érkezik megkeresés, azt a Bank kiemelten kezeli. A korrupció elleni küzdelemmel és megvesztegetéssel összefüggő kockázatokat a compliance kockázatkezelés keretében kezeljük. A negyedévente elkészülő compliance jelentések tartalmazzák a kockázati változásokat és a kezelésükhöz szükséges lépéseket. A jelentések az Executive Steering Committee és az Igazgatóság részére, az éves jelentés a Felügyelő Bizottság részére is előterjesztésre kerülnek. VIII.6. Azon kulcsfontosságú, nem pénzügyi jellegű teljesítménymutatók, amelyek lényegesek az adott üzleti tevékenység szempontjából A nem számszerűsíthető általános ügyfélelégedettségen, illetve jogszabályi megfelelésen kívül a legfontosabb teljesítménymutatók pénzügyi adatok. IX. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS, FOGLALKOZTATÁSPOLITIKA Az OTP Jelzálogbank az OTP Bank Nyrt.-vel szorosan együttműködve, az OTP Csoporton belüli szinergiákat kihasználva, valamint az ellátandó feladatok jellegét és mennyiségét figyelembe véve alakítja ki szervezeti felépítését és határozza meg az optimális foglalkoztatotti létszámot. A hitelek értékesítése az ezen a területen több évtizedes tapasztalattal rendelkező OTP Bank Nyrt. fiókhálózatán, illetőleg az egyre nagyobb jelentőséggel bíró értékesítési partnereken keresztül történik, az ügyfelek minél szélesebb körű kiszolgálását országos illetékességű központosított szervezeti egység szolgálja. A Jelzálogbank pénzügyi, számviteli, jelentésszolgálati, kockázatkezelési és informatikai tevékenységét külön szerződés alapján az OTP Bank Nyrt. végzi.
15 Szervezeti felépítés A szervezeti felépítés alapvetően a Társaság által végzett tevékenységtípusokhoz igazodik. A Társaság napi munkáját a vezérigazgató irányítja és ellenőrzi. A Társaság vezérigazgatója és az általános-, valamint az ingatlanértékelési tevékenységért felelős vezérigazgató-helyettesei a kezdeményezések kockázatát felmérve biztosítják az erőforrások gazdaságos felhasználását és a tulajdonos érdekeinek megfelelő működést. A tevékenység egy főosztály (az ingatlanértékelésért felelős vezérigazgató-helyettes közvetlen irányítása alatt), valamint négy szakterület (az általános vezérigazgató-helyettes irányítása alatt) keretében folyik, amely szervezeti egységek irányítása és felügyelete, a nagyobb hatékonyság elérése érdekében a fentiekben megjelöltek szerint megoszlik a vezérigazgató-helyettesek között. A szakterületek beosztása esetén szintén érvényesülnek a munkamegosztásból fakadó magasabb szintű irányítási és felügyeleti elvek. A Társaság célja középtávon a szervezet fejlesztése, az alábbi szempontok figyelembevételével: – költséghatékony és a működés biztosítására alkalmas szervezeti felépítés kialakítása, – a létszámmodell igazítása a jogszabályi megfelelés biztosításához, illetőleg a piaci igényekhez, – a munkaerő szakképzettségének folyamatos fejlesztése, a szakképzés támogatása, – magasan képzett munkaerő alkalmazása. Foglalkoztatáspolitika A Társaság foglalkoztatáspolitikájában a szervezeti felépítés pontban leírtakon felül nagy hangsúlyt fektet: – a munkavállalók reálbérének szinten tartására, a versenyképes bérezési rendszer működtetésére, – a béren kívüli juttatások széles körének kidolgozására, – a munkavállalók többszintű, a feladatok ellátását maximálisan biztosító motivációs rendszer kialakítására, – a munkavállalók szakmai és érdekképviseleti rendszerének kialakítására és működtetésére az OTP Bankkal együttműködésben. A Társaság foglalkoztatáspolitikája kiterjed a hatályos jogszabályok alapján figyelembe vehető megváltozott munkaképességű dolgozók alkalmazására, illetőleg támogatására is. A Társaság aktív munkavállalóinak létszáma 2025. december 31-én 47 fő volt. A Társaság kiemelt figyelmet fordít a munkavállalók szakmai képzésére, biztosítva ezzel a magasan képzett munkaerő folyamatos meglétét. X. A TELJESÍTMÉNY MÉRÉSÉNEK MENNYISÉGI ÉS MINŐSÉGI MUTATÓI, ILLETVE JELZŐI (24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, 1. melléklet, 4.5 pont) Az OTP Bank Nyrt.-vel – a magyar nemzeti hatóság (korábban: PSZÁF) határozata alapján összevont alapú felügyelet alá tartozó OTP Jelzálogbank Zrt, az OTP Bank Nyrt. – mint a Bankcsoportot irányító hitelintézet által – az Európai Unió által elfogadott Tőkekövetelmény irányelvének harmadik módosítása (2010/76/EU-CRD III.), illetőleg azt a magyar jogba átültető, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény alapján – kialakított Bankcsoporti Javadalmazási Politika intézményi hatálya alá tartozik.
16 A Javadalmazási Politikában szereplő előírásokat az OTP Jelzálogbank Zrt. 2011. január 1-től érvényesíti, a Javadalmazási Politika hatálya alá tartozó személyek vonatkozásában. A Javadalmazási Politika hatálya alá 2017. évtől a Társaság vezérigazgatója, valamint a vezérigazgató-helyettesei mellett, a Treasury, a Pénzügyi, a Jogi és az ESG szakterületek vezetői, valamint az aktív státuszú belső ellenőr és compliance officer tartoznak. Az OTP Jelzálogbank Zrt. az alábbi típusú mennyiségi és minőségi mutatókat alkalmazza a Bankcsoporti Javadalmazási Politika Szabályzatában megfogalmazott teljesítmény mérésére: - társasági szintű mutatók, - egyedileg meghatározott feladatok, egyéni célkitűzések. A Javadalmazási Politika főszabályként az érintettek vonatkozásában a mutatókhoz meghatározott értékek teljesítése alapján megszerezhető juttatásokat rövidtávú és 4 éves halasztással, a halasztott részt évenként egyenlő arányban biztosítja, részvény és készpénz kombinációja szerint, elősegítve ezzel az érintett személyek hosszú távú érdekeltségét a Társaság eredményes működésének folyamatos fenntartásában. A Javadalmazási Politika hatálya alatt azonosított vezetők közül azok, akik a meghatározott felső korlátot nem érik el, választhatták a halasztás nélküli teljesítmény javadalmazás elszámolását, melynek során a juttatás kizárólag készpénzben történik. XI. NYILATKOZAT A FELELŐS TÁRSASÁGIRÁNYÍTÁSI GYAKORLATRÓL Az OTP Jelzálogbank működése során maradéktalanul betartja a rá vonatkozó jogszabályokban, felügyeleti rendelkezésekben és egyéb szabályzatokban foglaltakat. A Társaság felépítését és működési feltételeit az alapító részvényes OTP Bank Nyrt. által elfogadott Szervezeti és Működési Szabályzata tartalmazza. Az OTP Jelzálogbank, mint magyarországi székhellyel rendelkező vállalkozás a gazdasági társaságokról is rendelkező törvény – Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) – előírásainak megfelelő társaságirányítási rendszerrel rendelkezik. Az OTP Jelzálogbank, mint szakosított hitelintézet, banki tevékenységéből fakadóan a hitelintézetekre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek – ideértve különösen a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (a továbbiakban: Hpt.), és a jelzálog- hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Jht.) – is eleget tesz. A fentieknek megfelelően a Társaság a jogszabály által kötelezően előírt vállalatirányítási szabályokat alkalmazza. A Jelzálogbank Alapszabálya és a vezető testületek összetétele a nyilvánosság számára az OTP Jelzálogbank honlapján hozzáférhető. Az OTP Jelzálogbank működése keretében a jogszabály által kötelezően előírt vállalatirányítási szabályoktól nem tér el és annak valamennyi rendelkezését alkalmazza. A Jelzálogbank ügyviteli, ügyvezető és felügyelő testületei esetében sokszínűséggel kapcsolatos politikát nem alkalmaz, ugyanis a mérlegfőösszege tekintetében fennálló piaci részesedése alapján az irányadó jogszabályi rendelkezések szerint ez nem kötelező számára. XI.1. Vezető testületek XI.1.1. Igazgatóság A Társaság ügyvezető szerve az Igazgatóság. Az Igazgatóság hatáskörét a hatályos jogszabályok, a Társaság Alapszabálya, az alapítói határozatok, valamint az Igazgatóság ügyrendje határozza meg. Az ügyrend tartalmazza az Igazgatóság felépítését, működését, az ülések előkészítésével,
17 lebonyolításával és a határozatok megfogalmazásával kapcsolatos teendőket és egyéb, az Igazgatóság működését érintő kérdéseket. Az Igazgatóság felügyeli a menedzsment munkáját, évente egyszer jelentést készít az alapító részvényes részére az ügyvezetésről, valamint a hitelintézet vagyoni helyzetéről és üzletpolitikájáról. A vezérigazgató és a vezérigazgató- helyettesek vonatkozásában a munkáltatói jogokat az Igazgatóság gyakorolja. Az Igazgatóság tagjait az alapító részvényes választja. 2025. december 31-én az Igazgatóság teljes létszáma 8 fő, melynek a jogszabályban előírt legalább 2 főt meghaladóan, 3 fő belső - a Társasággal munkaviszonyban álló - tagja van. Az Igazgatóság tagjaira vonatkoznak mindazok a kötelezettségek, illetve tiltó szabályok, amelyeket a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.) a vezető állású személyekre megállapít. Az Igazgatóság üléseiről jegyzőkönyv készül, és határozataik dokumentálásra kerülnek. Az OTP Jelzálogbank Igazgatósága 2025. december 31-én: Kovács Antal – az Igazgatóság elnöke Becsei András – vezérigazgató, belső igazgatósági tag Fischl Ákos – vezérigazgató-helyettes, belső igazgatósági tag Nagy Csaba – vezérigazgató-helyettes, belső igazgatósági tag Florova Anna Mitkova – külső igazgatósági tag Roskó Zoltán – külső igazgatósági tag Kovács Attila – külső igazgatósági tag Együd Balázs – külső igazgatósági tag XI.1.2. Felügyelőbizottság A Társaság ügyvezetésének és üzletvitelének ellenőrzését a Társaság legfőbb ellenőrző szerve, a Felügyelőbizottság végzi. A Felügyelőbizottság maga határozza meg ügyrendjét, amelyet az alapító részvényes hagy jóvá. A Felügyelőbizottság tagjait az alapító részvényes választja meg, megbízatásuk öt évre szól. A Felügyelőbizottság ellenőrző tevékenysége keretében az Igazgatóság tagjaitól és a Társaság vezető állású dolgozóitól, valamint más munkavállalóktól információkat vagy felvilágosítást kérhet. Ezen kívül a Felügyelőbizottság a Társaság könyveit és iratait megvizsgálhatja, ill. szakértővel megvizsgáltathatja. A Felügyelőbizottság jogosult megvizsgálni a Társaság alapító részvényese elé kerülő valamennyi lényeges üzletpolitikai jelentést, valamint minden olyan előterjesztést, amely a Társaság az alapító részvényes kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyre vonatkozik. A belső ellenőrzés szakmai irányítása szintén a Felügyelőbizottság hatáskörébe tartozik. A Társaság belső ellenőrzési szervezetének irányítását a Felügyelőbizottság a Hpt. előírásainak betartásával és annak keretei között látja el. A Felügyelőbizottság előzetes egyetértési jogát gyakorolja a belső ellenőrzési szervezet vezetői és alkalmazottai munkaviszonyának létesítésével, megszüntetésével kapcsolatos döntések meghozatalakor, valamint díjazásuk megállapításakor, valamint a belső ellenőrzés által végzett vizsgálatok megállapításai alapján ajánlásokat és javaslatokat dolgoz ki. A Felügyelőbizottság jogait testületileg vagy tagjai útján gyakorolja, de feladatát állandó jelleggel meg is oszthatja tagjai között.
18 A Felügyelőbizottság negyedévente testületi ülést tart. Össze kell hívni az ülést akkor is, ha azt a Felügyelőbizottság vagy az Igazgatóság egy tagja, vagy a könyvvizsgáló az ok és a cél megjelölésével írásban kéri. Az OTP Jelzálogbank Felügyelőbizottsága 2025. december 31-én: Németh József – a Felügyelőbizottság elnöke Selymesi Ágota – Felügyelőbizottsági tag Pókos Gergely – Felügyelőbizottsági tag dr. Csató Róbert – Felügyelőbizottsági tag XI.1.3. Egyéb bizottságok Vezetői értekezlet A Vezetői Értekezlet a Társaság döntéshozó, döntést előkészítő, illetve tanácskozó állandó bizottsága, működésének szabályait az ügyrendje tartalmazza. A bizottság a hatáskörébe utalt ügyekben, valamint a hitelintézet működésével kapcsolatos, egyedileg nem szabályozott ügyekben hoz döntést. 2021-től a Társaság Zöld jelzáloglevél keretrendszerében meghatározott Zöld Jelzáloglevél Bizottságként a Vezetői értekezlet jár el. A Társaság önálló Audit Bizottságot nem hozott létre, a Társaságnál az Audit Bizottság feladatait a Hpt. 157. § (5) bekezdése alapján az Alapító Részvényes Audit Bizottsága látja el. 2025. évben az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság 4 alkalommal ülésezett, amely során az Igazgatóság 45 határozatot, a Felügyelőbizottság pedig 33 határozatot hozott. Az üléseken túl írásos szavazások formájában az Igazgatóság 115, a Felügyelőbizottság 15 határozatot hozott. XI.2. Belső és külső kontrollok rendszere A belső ellenőrzési rendszer legfőbb funkciója az ügyfelek-, illetve a Társaság eszközeinek és a tulajdonosok érdekeinek védelme, valamint a Társaság jogszabályoknak megfelelő működésének elősegítése és ellenőrzése. A belső ellenőrzési rendszer kiterjed a Társaság valamennyi szervezeti egységére, és tevékenységére. A hatékony auditálás és a beszámolókészítési folyamatok támogatása érdekében a belső ellenőrzési rendszer több, egymásra épülő kontroll szintjén valósul meg. A folyamatba épített és a vezetői ellenőrzés, valamint a független belső ellenőr és a vezetői információs rendszer alkotják a belső ellenőrzési rendszer elemeit. A Kockázatvállalási Stratégia az OTP Csoport egészére kiterjedően határozza meg a kockázatkezelés keretrendszerét, a kockázatvállalási alapelveket és irányelveket. A kockázatkezelési módszertanok sarokpontjait, illetve a csoporttagok fő kockázati témaköreit illetően a végső döntési kompetencia a Bankcsoporttagok kockázati bizottságait, illetve a Jelzálogbank esetében a Vezetői Értekezletet illeti meg. A beszámolókészítési folyamatok támogatása érdekében a bank kockázatkezelési rendszere magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, elemzését, a szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek nyomon követését. A vezetés az üzleti döntéseit valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg. Minden lényeges, a belső és külső tevékenységhez, illetve a pénzügyi és jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódó, valamint számos egyéb kockázat jól meghatározott, transzparens belső mechanizmus alapján kerül kiértékelésre és kezelésre.
19 XI.2.1. IT kontrollok Az alkalmazások fejlesztése bankcsoporton belül, illetve külső partner által történik. Az OTP Bank Nyrt. az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszerek védelme érdekében kockázatarányos adminisztratív-, logikai- és fizikai kontroll-intézkedéseket alkalmaz az alábbiak szerint: • az adatokhoz/rendszerekhez való hozzáférés csak előre meghatározott jogosultságkezelési folyamat alapján lehetséges, amely a legkisebb jogosultság elvét alkalmazza, gondoskodik a felelősségek szétválasztásáról és rendszeresen ellenőrzi a hozzáférésre jogosultak körét, valamint gondoskodik a távozott kollégák hozzáféréseinek időben történő megszüntetéséről; • a felhasználó hitelesítése, jogosultság hozzárendelése, jelszómenedzsmentje szabályozott és ellenőrzött; • a rendszerek rendelkeznek az éles környezettől megfelelően elkülönített teszt és fejlesztői környezettel, és biztonságos változáskezelési folyamattal, ami biztosítja, hogy a programfejlesztések, illetve módosítások csak megfelelő, szabályozott tesztelés és engedélyezés után kerüljenek élesítésre az üzemi környezetben; • a rendszerek megfelelő hálózati határvédelemmel és biztonsági eszközökkel, valamint szegmentációval védettek, valamint a hálózati kommunikáció titkosítással történő védelme is biztosított; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer rendszeres mentése és tárolása szabályozott, a mentési médiumok hosszú távú megőrzése megfelelő védelemmel ellátott helyiségekben történik, és rendszeres visszatöltési teszteket végeznek; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszerek üzemmenetfolytonosságának és katasztrófatűrésének biztosítása érdekében a rendszerek redundáns működéséről gondoskodik; • a kritikus rendszerek helyreállítására DRP-ket és kritikus üzleti folyamatok kezelésére BCP- ket dolgozott ki, amelyeket rendszeresen tesztel és felülvizsgál; • gondoskodik a naplók bizalmasságáról, rendelkezésre állásáról, sértetlenségéről, hitelességéről és letagadhatatlanságáról; • a kártékony kódok elleni védelem folyamatos, naprakész; • gondoskodik az alkalmazott környezeteihez kiadott gyártói javítóprogramok és frissítések rendszeres telepítéséről; • adatszivárgás elleni védelmi megoldást alkalmaz az adatszivárgási kockázatok csökkentése érdekében; • gondoskodik a fizikai és a virtuális környezeti rendszerelemek működésének folyamatos monitorozásáról, illetve az események automatikus észleléséről és kezeléséről; • a fenti intézkedések megfelelő szinten dokumentáltak, amely átlátható módon biztosítja az adatbiztonsági követelmények megvalósulásának nyomon követhetőségét; • gondoskodik az adathordozók üzemből kivonása esetén az adatok adathordozókon biztonságos módon való törléséről, az adathordozó megsemmisítéséről, és annak dokumentálásáról; • az adatvédelmi követelményeket már a személyes adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer bevezetésének, a rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó folyamatok tervezési szakaszában is érvényesíti; • az adatokat tároló és kezelő informatikai rendszer tekintetében a biztonsági események (például, de nem kizárólagosan a kiberfenyegetések) megfelelő kezelésére alkalmas képességet alakított ki, amely magában foglalja a megelőzést, észlelést, azonosítást, behatárolást, elemzést, helyreállítást, továbbá a tájékoztatást; • rendelkezik a távmunkát szabályozó dokumentummal, távoli munkavégzés esetén a távoli felhasználó és eszköze hitelesítéséhez többfaktoros autentikációt használ; • szabályozási rendszerében gondoskodik az IT biztonsági megfelelőség biztosításáról; • az IT biztonsági szabályzatokat rendszeresen felülvizsgálja és aktualizálja kétévente, illetve a jogszabályokban elvárt időközönként vagy nagyobb változások esetén;
20 • az informatikai biztonság rendszeres ellenőrzése során gondoskodik sérülékenységvizsgálatok, illetve penetrációs tesztek elvégzéséről; • meghatározza az egyes eszközökre telepíthető, tűrt, illetve tiltott szoftverek körét, és biztosítja a szabályoknak való megfelelést; • biztosítja, hogy munkatársai az adatok védelmével kapcsolatos követelményekről megfelelő ismeretekkel rendelkezzenek, a munkavállalóknak rendszeres adatvédelmi és információbiztonság tudatossági oktatást tart. XI.2.2. Belső ellenőrzés A Társaságnál független belső ellenőr működik, akinek a Hpt. által meghatározott keretek közötti irányítása a Felügyelőbizottság feladata. A független belső ellenőr középtávú ellenőrzési stratégiai tervvel és éves ellenőrzési tervvel rendelkezik, melyet a Felügyelőbizottság hagy jóvá. A függetlenített belső ellenőr a Felügyelőbizottság által jóváhagyott éves munkaterv alapján végzi tevékenységét, melyről rendszeresen beszámolót készít az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság részére. A független belső ellenőr segíti az eszközökkel és forrásokkal való törvényes és eredményes gazdálkodást, a tulajdon védelmét, támogatja a biztonságos üzletmenetet, a belső kontrollrendszerek működésének hatékonyságát, gazdaságosságát és eredményességét, a kockázatok minimalizálását, továbbá – a compliance terület mellett – feltárja és jelenti a törvényi előírásoktól, illetve belső szabályzatokban foglaltaktól való eltéréseket, javaslatot tesz a hiányosságok megszüntetésére és nyomon követi az intézkedések végrehajtását. Tevékenységét objektíven, kizárólag szakmai szempontok alapján végzi. Függetlenségét biztosítja, hogy a Hpt. által meghatározott keretek közötti szakmai irányítását a Felügyelőbizottság látja el. XI.2.3. Kockázatkezelés A Társaság részletes, a kockázatok minden típusára kiterjedő kockázatkezelési szabályokkal rendelkezik, melyek összhangban állnak a prudens banki működést szabályozó jogszabályokkal. A kockázatkezelési rendszer magában foglalja a kockázatok azonosítását, hatásuk felmérését, elemzését, a szükséges intézkedési tervek kialakítását, valamint ezek hatékonyságának és eredményeinek a követését. A vezetés az üzleti döntéseit valamennyi fontos kockázat ismeretében hozza meg. Minden lényeges, a belső és külső tevékenységhez kapcsolódó kockázat, a pénzügyi és jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódó, valamint számos egyéb kockázat jól meghatározott, transzparens belső mechanizmus alapján kerül kiértékelésre és kezelésre. A Társaság az OTP Bank Nyrt. Kockázatkezelési-, valamint a Stratégiai és Pénzügyi Divíziójával szorosan együttműködve gyakorolja a funkcionális kontrollt a bankcsoporti kockázatkezelési stratégia irányelvei, módszertana, infrastruktúrája részeként, melynek célja a csoportszintű, egyértelműen meghatározott, átlátható, szabványosított, a Bázeli és a Felügyeleti elvárásoknak, valamint a helyi környezetnek is megfelelő hitel-, ország-, partner-, piaci és működési kockázatkezelési rendszer kialakítása. A csoportszintű kockázatkezelés alapja a standardizált szervezeti struktúra, szabályzatok és eljárások bevezetése az érintett leányvállalatok körében. Hitelezési kockázat A hitelezési kockázatnak való kitettséget a Bank oly módon kezeli, hogy rendszeres elemzést készít az adósok és potenciális adósok kamat- és tőke-visszafizetési képességét illetően, és szükség szerint változtatja a hitelfelvételi limiteket. A hitelkockázat kezelésének másik módja biztosítékok, illetve vállalati és személyi garanciák beszerzése.
21 Piaci kockázat Piaci kockázatok értékpapírok, illetve más instrumentumok nyitott pozíciójából adódnak. A Banknak nincs jelentős piaci kockázati kitettsége. A piaci kockázati kitettséget alapvetően az OTP Bank Nyrt. Eszköz- Forrás Management Igazgatósága figyeli és kontrollálja. Nettó devizapozíció és devizakockázat A Bank a Magyar Nemzeti Bank által felállított nyitott pozícióra vonatkozó limiteken túlmenően saját limitrendszere alapján is ellenőrzi a deviza pozícióit. A Bank nyitott deviza pozíciójának mérésére a VaR modellt is használja. Kamatlábkockázat A Bank kamatozó eszközeinek és forrásainak többsége oly módon van kialakítva, hogy a rövid lejáratú eszközök összhangban legyenek a rövid lejáratú kötelezettségekkel, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a hosszú lejáratú kötelezettségek éven belüli kamatváltoztatása biztosítva legyen, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a kapcsolódó hosszú lejáratú kötelezettségek kamatváltozása párhuzamosan történjen. A fentieken túl, a különféle kamatozó eszközök és kamatozó források közötti széles kamatsáv nagyfokú rugalmasságot biztosít a Banknak a kamatlábkülönbségek és a kamatlábkockázat kezelésére. Likviditási kockázat A likviditási kockázat annak a kitettségnek a mértéke, hogy a Banknak mennyiben kell a likvid eszközeit esetlegesen növelni, hogy a Bank időben eleget tudjon tenni a pénzügyi instrumentumokból származó kötelezettségeinek. A Bank a likviditási pozícióját az MNB által lefektetett irányelvek szerint kezeli. Az ár-, hitel-, likviditás- és cash flow kockázat számszerűsítése a konszolidált éves beszámoló kiegészítő mellékletének 30., 33., 35. és 36. számú jegyzeteiben kerül részletesen bemutatásra. Fedezeti ügylet politika A fedezeti elszámolás feltételeit a következőképpen alkalmazza a Bank: fedezeti ügyletek meghatározása, megfelelő fedezeti dokumentáció elkészítése, hatékonyságvizsgálat elvégzése, és ennek alapján a hatékonyság alátámasztása. A kockázatkezelési- és fedezeti ügylet politika további elemeit az egyedi éves beszámoló kiegészítő mellékletének 2. számú jegyzete, az alkalmazott fő számviteli elvek összefoglalása tartalmazza. XI.2.4. Compliance Az Európai Unió és a magyar jogszabályi előírásoknak megfelelően a Társaság a compliance kockázatok feltárására és kezelésére, valamint a jogszabályoknak történő megfelelés és prudens biztosítására önálló funkciót biztosít (Compliance Officer). Megfelelve a Magyar Nemzeti Bank 12/2022. (VIII.11.) számú ajánlásának, – miszerint a belső védelmi vonalak csoport szinten is kialakításra és működtetésre kerüljenek, valamint az irányító pénzügyi szervezet a csoport tagjai tekintetében irányítási és felvigyázási funkciót alakítson ki és működtessen – a Compliance Officer az OTP Bank, mint anyabank Compliance Politikájával azonos alapelveken nyugvó compliance tevékenységet lát el. A Compliance Officer feladatait a Társaság Igazgatósága által jóváhagyott Compliance Munkaterv alapján végzi. A Compliance Officer a Hpt. értelmében és a törvényben
22 előírt tartalommal évente legalább egyszer átfogó jelentést készít az Igazgatóság és a Felügyelőbizottság számára. XI.2.5. Adatvédelmi tisztviselő A Társaság az uniós és tagállami adatvédelmi rendelkezéseknek való megfelelés biztosítása érdekében Adatvédelmi Tisztviselőt alkalmaz. Az Adatvédelmi Tisztviselő jogállását és feladatait a Társaság mindenkor hatályos Szervezeti és Működési Szabályzata és az Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzata tartalmazza. Legfontosabb feladata, hogy a jogszabályok által előírt módon elősegítse a Társaság adatvédelmi megfelelőségének biztosítását a személyes adatok kezelésével kapcsolatban. Ennek keretében – többek között – tájékoztatást és szakmai tanácsot ad a Társaság és a Társaság adatkezelést végző alkalmazottai részére az uniós vagy tagállami adatvédelmi rendelkezések szerinti kötelezettségeikkel kapcsolatban, valamint ellenőrzi az uniós és tagállami adatvédelmi rendelkezéseknek, továbbá a Társaság személyes adatok védelmével kapcsolatos belső szabályainak való megfelelést. Az Adatvédelmi Tisztviselő az Igazgatóság részére – legalább éves rendszerességgel – a Vezetői Értekezlet által jóváhagyott előterjesztést és/vagy tájékoztató anyagot készít az általa e körben ellátott tevékenységéről. XI.2.6. Könyvvizsgáló Az OTP Jelzálogbank könyvvizsgálatát az Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. (Cg. 01-09-267553) végzi. A könyvvizsgálatot végző gazdálkodó szervezet megválasztására, illetve a könyvvizsgálatért személyében is felelős tag kijelölésének jóváhagyására az alapító részvényes jogosult. Az Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. az alábbi nem audit jellegű szolgáltatást nyújtotta a Jelzálogbanknak 2025. folyamán: • Tanácsadási szolgáltatás XI.2.7. Vagyonellenőr Az OTP Jelzálogbank a jelzálog-hitelintézetekről és a jelzáloglevelekről szóló 1997. évi XXX. törvényben foglalt feladatok ellátására vagyonellenőrt bíz meg. A vagyonellenőr ellenőrzi és igazolja a jelzáloglevelek előírás szerinti fedezetének mindenkori rendelkezésre állását, valamint gondoskodik a jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító zálogtárgyak, azok ingatlan-nyilvántartási adatai és hitelbiztosítéki értéke, továbbá a rendes és a pótfedezet fedezet-nyilvántartásba történő bejegyzéséről. Az OTP Jelzálogbank Vagyonellenőre a KPMG Hungária Kft. (Cg.01-09-063183). XI.2.8. Tájékoztatás A Társaság a tevékenységével kapcsolatos nyilvánosságra hozatalt a tőkepiacról szóló 2001. évi CXX. törvény (Tpt.), a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.), valamint a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (CRR), rendelkezéseit betartva teljesíti. Az OTP Jelzálogbank éves közzétételi kötelezettségét a saját (www.otpjzb.hu), a Budapesti Értéktőzsde (www.bet.hu) honlapján, valamint a Magyar Nemzeti Bank által üzemeltetett oldalon (www.kozzetetelek.hu) teljesíti. A Társaság részletes, a bennfentes és a potenciálisan bennfentes személyekre kiterjedő részletes belső szabályozással rendelkezik, mely a hatályos Tpt. által szabályozott korlátoknak és tilalmaknak teljes mértékben megfelel. A tilalmakról az érintett személyek a compliance szakterület révén a megfelelő információval rendelkeznek. A bennfentességgel és a bennfentes személyekkel
23 kapcsolatos szabályozási és nyilvántartási kötelezettségeket a Társaság Compliance Officer-e végzi és ennek hatékony működtetésére folyamatosan fejleszti az informatikai rendszereket.
AZ OTP JELZÁLOGBANK ZRT. NYILATKOZATA (24/2008. (VIII. 15.) PM rendelet, 1. melléklet, 2.4 pont) Az éves jelentés az alkalmazandó számviteli előírások alapján, a legjobb tudásunk szerint elkészített az Európai Unió által befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (továbbiakban: IFRS) szerint készült auditált egyedi- és konszolidált Pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak az OTP Jelzálogbank Zrt., mint a jelzáloglevelet kibocsátó eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint eredményéről. Az OTP Jelzálogbank Zrt-nek a fenntarthatósági jelentéstételi kötelezettsége a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 95/E.§ (1) a) pontja és a 95/F.§ (10) bekezdése alapján áll fenn, a 177. § (98) pontja arról rendelkezik, hogy a jelentést először a 2027. évben induló üzleti évre kell alkalmaznia. A 2025. évre vonatkozóan az OTP Jelzálogbank a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény szerinti fenntarthatósági jelentését az OTP Bank összevont (konszolidált) fenntarthatósági jelentése tartalmazza. A vezetőségi jelentések megbízható képet adnak az OTP Jelzálogbank Zrt., mint a jelzáloglevelet kibocsátó helyzetéről, fejlődéséről és teljesítményéről, ismertetve a főbb kockázatokat és bizonytalansági tényezőket. Az éves jelentés félrevezető tartalmával okozott kár megtérítéséért az OTP Jelzálogbank Zrt. felelősséggel tartozik. Budapest, 2026. március 16. …………………………. ……………………………… Becsei András Radics Péter Vezérigazgató Pénzügyi vezető
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL BEFOGADOTT NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK SZERINT KÉSZÍTETT EGYEDI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉVRŐL
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. TARTALOMJEGYZÉK A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI PÉNZÜGYI HELYZET KIMUTATÁSA .......................... 5 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI EREDMÉNYKIMUTATÁSA ............................................ 6 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI ÁTFOGÓ EREDMÉNYKIMUTATÁSA ........................... 7 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI SAJÁT TŐKE-VÁLTOZÁS KIMUTATÁSA ................... 8 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI CASH-FLOW KIMUTATÁSA.......................................... 9 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA ................................................................ 11 1.1. Általános információk .................................................................................................................. 11 1.2. A Számvitel alapja ....................................................................................................................... 12 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA ...................................... 16 2.1. Alkalmazott alapelvek ................................................................................................................. 16 2.2. Devizanemek közti átszámítás ..................................................................................................... 16 2.3. Konszolidált pénzügyi kimutatás ................................................................................................. 16 2.4. Befektetések leányvállalatokban .................................................................................................. 17 2.5. Pénzügyi eszközök ....................................................................................................................... 17 2.5.1. Üzleti modell és SPPI teszt .......................................................................................................... 17 2.5.2. A pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash flow-jellemzői ....................................................... 18 2.5.3. Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok .................................................................... 18 2.5.4. Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok („FVOCI értékpapírok”) .............................................................................................................. 19 2.5.5. Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök ............................................... 19 2.5.6. Fedezeti ügyletek ......................................................................................................................... 20 2.5.7. Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés .................................................................................................................. 21 2.5.8. Módosított pénzügyi eszközök..................................................................................................... 23 2.6. Értékvesztés ................................................................................................................................. 24 2.7. Visszavásárlási megállapodások, értékpapír kölcsönzés.............................................................. 27 2.8. Kibocsátott értékpapírok .............................................................................................................. 27 2.9. Tárgyi eszközök és immateriális javak ........................................................................................ 28 2.10. Pénzügyi kötelezettségek ............................................................................................................. 28 2.11. Lízing ........................................................................................................................................... 29 2.12. Jegyzett tőke ................................................................................................................................ 29 2.13. Kamatbevételek, kamatbevételekhez hasonló bevételek és kamatráfordítások ........................... 30 2.14. Díjak, jutalékok ............................................................................................................................ 30 2.15. Nyereségadó................................................................................................................................. 31
2.16. Bankadó ....................................................................................................................................... 31 2.17. Függő és jövőbeni kötelezettségek, céltartalékok ........................................................................ 32 2.18. Részvény-alapú kifizetések és munkavállalói juttatások ............................................................. 32 2.19. Állami támogatások ..................................................................................................................... 32 2.20. Cash-Flow kimutatás ................................................................................................................... 33 2.21. Szegmens riport ........................................................................................................................... 33 3. SZ. JEGYZET: JELENTŐS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS DÖNTÉSEK A SZÁMVITELI POLITIKA ALKALMAZÁSAKOR ............................................................................................................... 34 3.1. Hitelkockázati kitettségnek kitett pénzügyi instrumentumok értékvesztése ................................ 34 3.2. Jegyzett piaci ár nélküli instrumentumok értékelése .................................................................... 34 3.3. Céltartalékok ................................................................................................................................ 34 4. SZ. JEGYZET: MAKROKÖRNYEZET, GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA AZ OTP JELZÁLOGBANKRA (millió Ft-ban) .............................................................................................................................. 35 5. SZ. JEGYZET: PÉNZTÁRAK, BETÉTSZÁMLÁK, ELSZÁMOLÁSOK A MAGYAR NEMZETI BANKKAL (millió Ft-ban) .............................................................................................................................. 37 7. SZ. JEGYZET: EGYÉB ÁTFOGÓ EREDMÉNNYEL SZEMBEN VALÓS ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) ............................................................................................... 38 8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban) ............................................................................................................ 39 9. SZ. JEGYZET: BEFEKTETÉSEK LEÁNYVÁLLALATOKBAN (millió Ft-ban) ............................................. 40 10. SZ. JEGYZET: AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK ........................... 41 11. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) .............................................................................................................................. 42 12. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ SZÁRMAZÉKOS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) ...................... 43 13. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban).......................................................................................... 44 14. SZ. JEGYZET: MAGYAR ÁLLAMMAL, A MAGYAR NEMZETI BANKKAL ÉS MÁS BANKOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) .................................................................. 45 15. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) .................................................................. 46 16. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ SZÁRMAZÉKOS PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) ..... 47 17. SZ. JEGYZET: EGYÉB KÖTELEZETTSÉGEK ÉS CÉLTARTALÉKOK (millió Ft-ban) ................................ 48 18. SZ. JEGYZET: JEGYZETT TŐKE (millió Ft-ban) .............................................................................................. 48 19. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) .................................. 49 20. SZ. JEGYZET: LAKÁSCÉLÚ HITELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ KAMATTÁMOGATÁS ................................ 51 21. SZ. JEGYZET: KAMATBEVÉTELEK ÉS KAMATRÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban).................................... 52 22. SZ. JEGYZET: KOCKÁZATI KÖLTSÉG (millió Ft-ban)................................................................................... 53 23. SZ. JEGYZET: DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE (millió Ft-ban) ................................................. 54 24. SZ. JEGYZET: NYERESÉGEK ÉS VESZTESÉGEK (millió Ft-ban)................................................................. 55 25. SZ. JEGYZET: EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÉS RÁFORDÍTÁSOK, EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) .............................................................................................. 56 26. SZ. JEGYZET: KULCSPOZÍCIÓBAN LÉVŐ VEZETŐK KOMPENZÁCIÓJA (millió Ft-ban)....................... 56 27. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban)................................................................................................ 57 28. SZ. JEGYZET: LÍZING (millió Ft-ban)................................................................................................................ 58
29. SZ. JEGYZET: EGY TÖRZSRÉSZVÉNYRE JUTÓ NYERESÉG (EPS) ........................................................... 59 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) ................................................................. 59 30.1. Hitelezési kockázat ...................................................................................................................... 59 30.2. Piaci kockázat .............................................................................................................................. 75 30.3. Tőkemenedzsment ....................................................................................................................... 76 31. SZ. JEGYZET: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (millió Ft-ban) ...................................................................... 77 32. SZ. JEGYZET: RÉSZVÉNY-ALAPÚ KIFIZETÉSEK ÉS MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK (millió Ft-ban) .............................................................................................................................. 78 33. SZ. JEGYZET: NETTÓ DEVIZAPOZÍCIÓ ÉS DEVIZAKOCKÁZAT (millió Ft-ban) ..................................... 78 34. SZ. JEGYZET: TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALATOKKAL (millió Ft-ban)....................................... 79 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) .............................................................. 80 36. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) .................................................................................. 85 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) .......................... 87 38. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban) .............................................................................................................................. 97 39. SZ. JEGYZET: A MÉRLEGFORDULÓNAPOT KÖVETŐ JELENTŐS ESEMÉNYEK ................................... 99
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI PÉNZÜGYI HELYZET KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 5. 166 21.006 Bankközi kihelyezések, követelések 6. 366.863 380.684 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök 7. ‐ 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 10. 178.199 275.991 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 8. 1.457.199 1.337.459 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 8. 856.860 558.812 Befektetések leányvállalatokban 9. ‐ 4.113 Tárgyi eszközök 11. 39 39 Immateriális javak 11. 258 288 Használati jog eszközök 11. 97 143 Tényleges nyereség adó követelések ‐ 66 Fedezeti célú derivatív eszközök 12. 2.869 25.893 Egyéb eszközök 13. 6.597 4.986 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 2.869.147 2.624.915 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 14. 1.435.102 1.397.626 Lízingkötelezettségek 28. 100 152 Kibocsátott értékpapírok 15. 1.222.730 1.064.010 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 16. 43.550 2.881 Tényleges nyereség adó kötelezettség 423 740 Halasztott adókötelezettségek 27. 123 210 Céltartalékok 17. 428 303 Egyéb kötelezettségek 17. 13.412 8.169 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 2.715.868 2.474.091 Jegyzett tőke 18. 82.000 82.000 Eredménytartalék és egyéb tartalékok 19. 71.279 68.824 SAJÁT TŐKE 153.279 150.824 KÖTELEZETTSÉGEK ÉS SAJÁT TŐKE ÖSSZESEN 2.869.147 2.624.915 Budapest, 2026. március 16. …………………………..……….. …………………………..……….. Becsei András Radics Péter Vezérigazgató Pénzügyi vezető
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI EREDMÉNYKIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 Kamatbevétel: Effektív kamatmódszerrel kalkulált kamatbevétel 21. 138.826 141.424 Kamatbevételhez hasonló bevételek 21. 59.478 51.222 Összes kamatbevétel 198.304 192.646 Kamatráfordítások: Összes kamatráfordítás 21. ‐169.324 ‐163.069 NETTÓ KAMATBEVÉTEL 28.980 29.577 Értékvesztés visszaírás a hitelezési és kihelyezési veszteségekre 22. 148 4.019 Értékvesztés visszaírás az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt és az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok veszteségeire 22. 644 847 Céltartalék képzés (-) / visszaírás (+) adott hitelnyújtási elkötelezettségekre és pénzügyi garanciákra 22. ‐127 132 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek hitelkockázat változásából származó eredmény 22. ‐915 1.302 Kockázati költség összesen ‐250 6.300 NETTÓ KAMATBEVÉTEL KOCKÁZATI KÖLTSÉG UTÁN 28.730 35.877 AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ESZKÖZÖK KIVEZETÉSÉNEK EREDMÉNYE 24. ‐254 ‐599 MÓDOSÍTÁS MIATTI EREDMÉNY ‐7.040 ‐8.368 Díj-, jutalékbevételek 23. 3.610 2.452 Díj-, jutalékráfordítások 23. ‐10.177 ‐7.344 DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE ‐6.567 ‐4.892 Devizaműveletek nyeresége 24. 654 278 Származékos pénzügyi instrumentumok nyeresége 24. 3.368 155 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójából származó nyereség (+) / veszteség (-) 24. 3.418 ‐2.460 Értékpapírok nettó árfolyameredménye 24. 551 ‐ Egyéb nettó működési bevételek 25. 64 32 Egyéb működési ráfordítások 25. ‐36 ‐20 NETTÓ MŰKÖDÉSI EREMÉNY 8.019 ‐2.015 Személyi jellegű ráfordítások 25. ‐1.079 ‐903 Értékcsökkenés 25. ‐222 ‐203 Egyéb általános költségek 25. ‐6.470 ‐5.192 EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK ‐7.771 ‐6.298 ADÓZÁS ELŐTTI EREDMÉNY 15.117 13.705 Nyereségadó 27. ‐2.395 ‐2.120 ADÓZÁS UTÁNI EREDMÉNY 12.722 11.585 Egy törzsrészvényre jutó nyereség (Ft-ban) Alap és hígított 29. 15.515 14.128
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI ÁTFOGÓ EREDMÉNYKIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 ADÓZÁS UTÁNI EREDMÉNY 19. 12.722 11.585 A jövőben az egyéb átfogó eredménykimutatásból realizálódó tételek: Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós érték különbözete 19. 151 581 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök halasztott adó hatása 19. ‐14 ‐62 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény 37. ‐1.112 1.212 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény halasztott adó hatása 100 ‐218 Cash-flow fedezeti ügyletek valós érték korrekciója 37. ‐9.431 ‐97 Átfogó eredmény tételek ‐10.306 1.416 TELJES ÁTFOGÓ EREDMÉNY 2.416 13.001
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI SAJÁT TŐKE-VÁLTOZÁS KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzetek Jegyzett tőke Eredménytartalék és egyéb tartalékok Összesen 2024. január 1-i egyenleg 82.000 55.786 137.786 Adózás utáni eredmény ‐ 11.585 11.585 Egyéb átfogó eredmény ‐ 1.416 1.416 Átfogó eredménytételek 82.000 68.787 150.787 Részvény alapú kifizetés ‐ 37 37 2024. december 31-i egyenleg 82.000 68.824 150.824 2025. január 1-i egyenleg 82.000 68.824 150.824 Nettó eredmény ‐ 12.722 12.722 Egyéb átfogó eredmény ‐ ‐10.306 ‐10.306 Átfogó eredménytételek 82.000 71.240 153.240 Részvény alapú kifizetés 32. ‐ 39 39 2025. december 31-i egyenleg 82.000 71.279 153.279
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI CASH-FLOW KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 ÜZLETI TEVÉKENYSÉG Adózás előtti eredmény 15.117 13.705 Nettó kapott kamatok 550 2.633 Értékcsökkenés és amortizáció 222 203 Értékvesztés elszámolása hitelezési és kihelyezési veszteségekre 22. 6.892 4.349 Értékvesztés visszaírása egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok után 22. ‐60 ‐35 Értékvesztés visszaírása amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok után 22. ‐584 ‐812 Értékvesztés elszámolása egyéb eszközökre 13. 23 9 Céltartalék képzése (+) / felszabadítása (-) függő és jövőbeni kötelezettségekre 17. 125 ‐133 Részvényalapú kifizetés 32. 39 36 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójának nyeresége (-) / vesztesége (+) ‐2.509 1.164 Származékos pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójának vesztesége (+) / nyeresége (-) ‐12.284 ‐23.385 Lízing kamatráfordítása 28. ‐7 ‐9 Devizaátértékelés hatása ‐666 ‐284 Tárgyi eszközök és Immateriális javak értékesítésének az eredménye ‐1 ‐ Üzleti tevékenység eszközeinek és forrásainak nettó változása: Bankközi kihelyezések és repó követelések nettó változása 6. 13.916 ‐9.187 Kereskedési célú értékpapírok változása ‐3 ‐ Hitelek értékvesztés nélküli nettó növekedése ‐423.040 ‐238.102 Egyéb eszközök növekedése 13. ‐1.574 ‐750 Hitelintézetekkel és a Magyar Nemzeti Bankkal szembeni kötelezettségek növekedése 14. 37.496 267.022 Egyéb kötelezettségek növekedése 17. 2.371 590 Az MNB-nél elhelyezett kötelező tartalék csökkenése 15 59 Fizetett társasági adó 27. 1.701 533 Üzleti tevékenységből felhasznált (-) / származó (+) nettó pénzforgalom ‐362.261 17.606
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI CASH-FLOW KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 KIHELYEZÉSI TEVÉKENYSÉG Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok csökkenése 7. 15.645 429 Számviteli fedezeti célú származékos pénzügyi kötelezettségek változása 16. 41.878 19.632 Befektetések leányvállalatokban csökkenése (+) / növekedése (-) értékvesztés nélkül 9. 4.113 ‐350 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok csökkenése 10. 98.376 26.597 Tárgyi eszközök és immateriális javak vásárlása 11. ‐135 ‐219 Tárgyi eszközök és immateriális javak eladása 11. 1 ‐ Kihelyezési tevékenységből felhasznált nettó pénzforgalom 159.878 46.089 FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉG Lízing kifizetések ‐45 ‐34 Értékpapír kibocsátás bevétele 15. 424.871 190.384 Kibocsátott értékpapírok törlesztése 15. ‐243.268 ‐262.954 Finanszírozási tevékenységből származó (+) / felhasznált (-) nettó pénzforgalom 181.558 ‐72.604 Pénzeszközök nettó növekedése ‐20.825 ‐8.909 Pénzeszközök nyitó egyenlege 20.870 29.779 Pénzeszközök záró egyenlege 45 20.870 Kapott kamatok 181.598 177.958 Fizetett kamatok 137.436 145.498
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA 1.1. Általános információk Az OTP Jelzálogbank Zrt-t (a továbbiakban: “OTP Jelzálogbank”, vagy “Bank”) az OTP Bank Nyrt.(a továbbiakban: "OTP Bank") alapította 2001. május 15-én 100%-os tulajdoni részesedéssel. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete 2002. január 10-én adta ki a működési engedélyt és a Bank 2002. február 1-én kezdte meg tevékenységét. Az OTP Bank (székhelye: 1051 Budapest, Nádor utca 16.) az OTP Jelzálogbank kizárólagos tulajdonosa, továbbá az OTP Csoport anyavállalatának minősül. A 2025. évi egyedi pénzügyi kimutatások 2026. március 16-án kerültek az OTP Jelzálogbank Igazgatósága által jóváhagyásra. A Bank tulajdonosainak jogukban áll adott esetben az egyedi pénzügyi kimutatásokat a jóváhagyásuk után módosítani. A Bank a tevékenységével kapcsolatos nyilvánosságra hozatalát a Hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.), a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (CRR), rendelkezéseit betartva teljesíti. Az OTP Jelzálogbank Zrt. a nyilvánosságra hozatali kötelezettségét az OTP Bank Nyrt.-vel közösen az OTP Bank Nyrt. (www.otpbank.hu) honlapján és saját (www.otpjzb.hu) honlapján teljesíti. Az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített egyedi pénzügyi kimutatását a saját honlapján, a Budapesti Értéktőzsde (www.bet.hu) honlapján, valamint a Magyar Nemzeti Bank által üzemeltetett oldalon (www.kozzetetelek.hu) teszi közzé. A Bank székhelye: 1138 Budapest, Váci út 135-139. D épület Internetes honlap: https://www.otpbank.hu/otpjelzalogbank/fooldal A Bank beszámolójának aláírója Becsei András, a Jelzálogbank vezérigazgatója és Radics Péter pénzügyi vezető. A Társaság beszámolóját az OTP Bank Nyrt-vel kötött Szolgáltatási szerződésben foglaltak szerint az OTP Bank Nyrt. készítette. A könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy: Tuboly Zoltán (Budapest), az OTP Bank Számviteli és Pénzügyi Igazgatóság ügyvezető igazgatója, PM nyilvántartási szám: 177289, IFRS szerint regisztrált mérlegképes könyvelő. A hatályos törvényi rendelkezések szerint a Bank könyvvizsgálatra kötelezett. A 2025. évre választott könyvvizsgáló adatai: Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. (001165) 1132 Budapest, Váci út 20. Bejegyezte a Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság a 01-09-267553 regisztrációs számon. Kamarai tag könyvvizsgáló Kónya Zsolt, nyilvántartási szám: 007383. A Bank alapítói határozata alapján elfogadott 2025. évre vonatkozó könyvvizsgálati díj 44,17 millió forint + ÁFA. Egyéb nem audit szolgáltatások díja 0,58 millió forint + ÁFA, egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatások díja 148,38 millió forint + ÁFA. A Bank jegyzett tőkéje 820.000 darab, 100.000 forint névértékű, azonos tulajdonosi jogokat megtestesítő törzsrészvényből áll. A Bank szakosított hitelintézet, tevékenységét alapvetően a jelzálog hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény határozza meg. Az OTP Jelzálogbank Zrt. fő tevékenysége a lakossági ingatlanok vásárlásának, korszerűsítésének és fejlesztéseinek finanszírozása. A vásárolt portfolióban elsősorban államilag támogatott lakáshitelek, nem támogatott eredetileg deviza alapú forintosított lakás és szabad-felhasználású jelzáloghitelek, valamint a forintosítás után ügyfél kérésére visszadevizásított deviza alapú lakás és szabad-felhasználású jelzáloghitelek szerepelnek. Az elmúlt évek során azonban a saját forrásból folyósított támogatott forint lakáshitelek, valamint a piaci forint lakás és szabad-felhasználású hitelek állománya a teljes jelzálogbanki portfólió meghatározó része. Jelenleg forint alapú támogatott és nem támogatott lakás és szabad-felhasználású jelzáloghiteleket nyújt a Jelzálogbank. Nyújtott szolgáltatásának bővítéseként a Jelzálogbank 2017. évtől önálló zálogjogok vásárlásával és egyidejű, részletfizetés melletti eladásával refinanszírozási hitelt is nyújt kereskedelmi bankok részére. A Bank kis létszámú szervezettel rendelkezik, a jelzáloghitelezési tevékenysége gyakorlati lebonyolításához igénybe veszi az OTP Bank fiókhálózatának 345 lakáshitelezéssel foglalkozó fiókját. Az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank között létrejött együttműködési megállapodás alapján az OTP Bank fiókhálózatán keresztül teljes körű szolgáltatást nyújt a jelzáloghitelek vonatkozásában a Bank részére, amiért az OTP Jelzálogbank díjat fizet. Az adósminősítést és a hitelezési tevékenységet az OTP Bank az OTP Jelzálogbank szabályzatai szerint végzi. A Bank által nyújtott hitelek esetében a hitelszerződések megkötése során az OTP Bank az OTP Jelzálogbank megbízottjaként végzi tevékenységét. A hitelek biztosítékául szolgáló jelzálogjog, az elidegenítési és terhelési korlátozással a Földhivatalban az OTP Jelzálogbank javára kerül bejegyzésre. A jelzáloglevelek fedezetét a Bank fedezet-nyilvántartásába rendes fedezetként bejegyzett – a Vagyonellenőr által fedezetbe vonásra jóváhagyott – aktuális hitelkövetelések és szükség szerint – jogszabályban meghatározott mértékig – pótfedezetek biztosítják.
1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA [folytatás] Az OTP Bank, mint az OTP Jelzálogbank kizárólagos tulajdonosa pénzügyi és egyéb szolgáltatásokat nyújt a leányvállalata számára. A kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos tranzakciók bemutatása részletesen a 34. számú jegyzetben található. A jelzáloghitelek jelentős része a hitel indulásakor tíz, vagy tizenöt évnél is hosszabb lejáratú, míg a kibocsátott jelzáloglevelek általában rövidebb (1-10 év) lejáratúak. A Jelzálogbank portfóliójában lévő hitelállomány hátralévő átlagos futamideje 17,88 év. A Bank a jelzáloglevelek átlagos futamidejének meghosszabbítására törekszik, az eszközök és források eltérő átlagos futamidejéből eredő kockázat csökkentése érdekében. A Bank munkavállalóinak 2025. és 2024. évi átlagos létszáma 40 és 39 fő volt. 1.2. A Számvitel alapja Az egyedi pénzügyi kimutatások a Management azon feltételezésén alapulva kerültek összeállításra, hogy a Bank a belátható jövőben is fenn tudja tartani a működését, folytatni tudja a tevékenységét, nem várható a működés beszüntetése, vagy bármilyen okból történő jelentős csökkenése. A Bank számviteli kimutatásait a Magyarországon érvényben lévő társasági, banki és pénzügyi jogszabályoknak megfelelően vezeti, és hivatalos kimutatásait is ezen az alapon készíti. A Bank alkalmazott prezentációs és funkcionális pénzneme a magyar forint („HUF”). Az éves beszámoló az adatokat millió forintban kifejezve tartalmazza. Az egyedi pénzügyi kimutatások az Európai Unió („EU”) által is befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal („IFRS”) összhangban készültek. 1.2.1. Az IFRS standardok 2025. január 1-jétől érvényes módosuló szabályainak, illetve új standardok bevezetésének hatása a pénzügyi kimutatásra A jelen beszámolási időszaktól hatályba lépő, az IASB által közzétett és az EU által elfogadott új és módosított standardok és értelmezések: • IAS 21 Átváltási árfolyamok változásainak hatása: Az átválthatóság hiánya (Módosítások) - A módosítások a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszaktól lépnek hatályba, a korai alkalmazás megengedett. o A módosítások meghatározzák, hogy a gazdálkodó egységnek hogyan kell azt értékelnie, hogy egy valuta átváltható-e, és hogyan kell meghatároznia az átváltási árfolyamot az átválthatóság hiánya esetén. Egy pénznem akkor tekinthető átválthatónak egy másik pénznemre, ha a gazdálkodó egység képes a másik pénznemhez olyan időkereten belül hozzájutni, amely a szokásos adminisztratív időigényt veszi figyelembe, és egy olyan piacon vagy átváltási mechanizmuson keresztül, amelyben egy csereügylet érvényesíthető jogokat és kötelezettségeket hoz létre. Ha egy pénznem nem váltható át másik pénznemre, a gazdálkodó egységnek meg kell becsülnie az értékelés időpontjára érvényes árfolyamot. A gazdálkodó egység célja az átváltási árfolyam becslése során, hogy tükrözze azt az árfolyamot, amelyen az értékelés időpontjában egy szabályos csereügylet zajlana a piaci szereplők között az aktuális gazdasági feltételek mellett. A módosítások alapján a gazdálkodó egység alkalmazhat megfigyelhető árfolyamot korrekció nélkül, vagy egy más becslési technikát. Ezen meglévő standard módosítása nem vezetett jelentős változásokhoz a Bank Egyedi Pénzügyi Kimutatásaiban.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 13 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ALAPJA [folytatás] 1.2. A Számvitel alapja [folytatás] 1.2.2. Az IASB által kibocsátott és az EU által befogadott, de még nem hatályos új és módosított standardok és értelmezések • IFRS 9 Pénzügyi Instrumentumok és IFRS 7 Pénzügyi Instrumentumok: Közzétételek – Pénzügyi instrumentumok besorolása és értékelése (Módosítások) - A Módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően induló beszámolási időszakra kell alkalmazni. A pénzügyi eszközök besorolásához kapcsolódó módosítások korai alkalmazása megengedett, az egyéb módosítások későbbi alkalmazására vonatkozó választási lehetőséggel. o A Módosítások pontosítják, hogy a pénzügyi kötelezettségek az „elszámolási napon” kerülnek kivezetésre, ha a kötelezettséget teljesítették, törölték, a kötelezettség lejárt vagy egyéb módon teljesülnek a kivezetés kritériumai. A Módosítások bevezetnek egy számviteli politika lehetőséget arra, hogy az elektronikus fizetési rendszereken keresztül teljesített kötelezettségeket ki lehessen vezetni az elszámolási nap előtt, specifikus feltételek teljesülése esetén. A Módosítások útmutatást nyújtanak az ESG-hez kötött feltételekkel vagy egyéb hasonló feltételekkel rendelkező pénzügyi eszközök szerződéses pénzáramai karakterisztikájának értékeléséhez. A Módosítások tisztázzák a nem-visszkeresetes (non-recourse) és az összekötött (contractually-linked) instrumentumok kezelését és további közzétételeket írnak elő az IFRS 7-ben azon pénzügyi eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódóan, melyek függő eseményekhez kötöttek (ideértve az ESG-hez kötött feltételeket is), illetve az egyéb átfogó eredményen keresztül valósan értékelt tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódóan. • IFRS 9 Pénzügyi Instrumentumok és IFRS 7 Pénzügyi Instrumentumok: Közzétételek – Környezeti feltételektől függő villamosenergiára hivatkozó szerződések (Módosítások) - A Módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően induló beszámolási időszakra kell alkalmazni, a korai alkalmazásuk megengedett. o A módosítások tisztázzák a "saját használatú" típusú megállapodásokra vonatkozó követelmények alkalmazását, engedélyezik a fedezeti elszámolást, ha a módosítások hatálya alá tartozó szerződéseket fedezeti eszközként használják, és új közzétételi követelményeket vezetnek be annak érdekében, hogy a befektetők megértsék ezeknek a szerződéseknek a vállalat pénzügyi teljesítményére és pénzáramlásaira gyakorolt hatását. A "saját használatú" követelményekre vonatkozó pontosításokat visszamenőlegesen kell alkalmazni, de a fedezeti elszámolást csak az új fedezeti kapcsolatokra lehet alkalmazni, amelyeket az első alkalmazás időpontjától vagy azt követően jelölnek meg. • Az IFRS számviteli standardok éves fejlesztései – 11. kötet – A gazdálkodó egységeknek ezeket a módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra kell alkalmazniuk. o Az IASB éves fejlesztési folyamata az IFRS nem sürgős, de szükséges egyértelműsítésekkel és módosításokkal foglalkozik. 2024. júliusában az IASB kiadta az IFRS számviteli standardok éves fejlesztéseit – 11. kötet. Az IFRS számviteli standardok éves fejlesztései – 11. kötet tartalmazza az IFRS 1, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 10 és IAS 7 módosításait. Ezek a módosítások célja a szövegezés egyértelműsítése, kisebb nem szándékos következmények, figyelmetlenségek vagy a standardok követelményei közötti ellentmondások kijavítása. A Bank várakozása szerint ezen új standardok, a meglévő standardok módosításai és az új értelmezések bevezetése nem lesz lényeges hatással a Bank egyedi pénzügyi kimutatásaira a kezdeti alkalmazás időszakában. • IFRS 18 Pénzügyi kimutatások prezentálása és közzététele – Az IFRS 18 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. Az IFRS 18 visszamenőlegesen alkalmazandó. o Az IFRS 18 új követelményeket vezet be az eredménykimutatás bemutatására vonatkozóan. Az IFRS 18 előírja a gazdálkodó egységnek, hogy az eredménykimutatásban minden bevételét és ráfordítását az alábbi öt kategória egyikébe sorolja: működési, befektetési, finanszírozási, jövedelemadók és megszűnt tevékenységek. Ezeket a kategóriákat kiegészítik összegző sorok bemutatására vonatkozó előírások a működési eredményre, az adózási és finanszírozás előtti eredményre és az eredményre. Az IFRS 18 előírja a vezetőség által meghatározott teljesítménymutatók közzétételét is, amelyek a bevételek és ráfordítások részösszegei, és új követelményeket tartalmaz a pénzügyi információk összesítésére és megbontására vonatkozóan, az elsődleges pénzügyi kimutatások és a kiegészítő megjegyzések azonosított „szerepei” alapján. Emellett egyéb standardok előírásai is módosításra kerültek az IFRS 18 bevezetésének eredményeként.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 14 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ALAPJA [folytatás] 1.2. A Számvitel alapja [folytatás] 1.2.2. Az IASB által kibocsátott és az EU által befogadott, de még nem hatályos új és módosított standardok és értelmezések [folytatás] A Bank az IFRS 18 számviteli standard kibocsátását követően megkezdte a standard bevezetésére irányuló projektet. Az IFRS 18 a 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra válik kötelezővé. A Bank jelenleg is végzi a belső jelentési struktúrák felülvizsgálatát és összehangolását a módosított bemutatási és közzétételi követelményekkel, ideértve a vezetés által meghatározott teljesítménymutatók (Management Performance Measures – MPM-ek) alkalmazásának előkészítését. A jelenlegi várakozások alapján a Bank nem számít arra, hogy az IFRS 18 bevezetése lényeges hatást gyakorolna az eredménykimutatásra, ugyanakkor a standard által megkövetelt új kategóriák és részösszegek következtében bizonyos sorok struktúrájának és bemutatásának módosítása válhat szükségessé. A Bank esetében várhatóan a lízingkötelezettségekhez kapcsolódó ráfordítások a működési eredmény kategóriáján kívül kerülnek bemutatásra. Ezzel párhuzamosan kidolgozásra kerül egy új kiegészítő jegyzet is, amely az IFRS 18 előírásainak megfelelően mutatja majd be a Bank által alkalmazott MPM-eket. 1.2.3. Az IASB által kibocsátott és az EU által nem elfogadott standardok és értelmezések Az EU által elfogadott IFRS-ek jelenleg nem különböznek jelentősen az IASB által elfogadott rendeletektől, kivéve az alábbi új standardokat, a meglévő standardok módosításait és új értelmezéseket, amelyeket az EU-ban még nem fogadtak be a pénzügyi kimutatások közzétételének napjával: • IFRS 19 Nyilvános elszámoltathatósággal (public accountability) nem rendelkező leányvállalatok: Közzétételek (beleértve a módosításokat) – Az IFRS 19 (beleértve a módosításokat) 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. o Az IFRS 19 lehetővé teszi a nyilvános elszámoltathatósággal nem rendelkező leányvállalatoknak, hogy alkalmazzák a csökkentett közzétételi követelményeket, ha az anyavállalatuk (végső vagy közvetett anyavállalat) nyilvánosan elérhető konszolidált beszámolót készít az IFRS standardokkal összhangban. Ezeknek a leányvállalatoknak továbbra is alkalmazniuk kell a többi IFRS standard megjelenítéssel, értékeléssel és bemutatással kapcsolatos követelményeit. Ellenkező előírás hiányában a követelményeknek megfelelő gazdálkodóknak, ha választják az IFRS 19 alkalmazását, nem szükséges a többi standardban szereplő közzétételi követelményeket teljesíteniük. A 2025 augusztusában kiadott módosítások csökkentik az új IFRS számviteli standardok közzétételi követelményeit, amelyeket az IFRS 19 első kiadása még teljes terjedelemben tartalmazott. • Az IFRS 10 „Konszolidált pénzügyi kimutatások” és az IAS 28 „Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban lévő befektetések” standardok módosításai – Eszközök értékesítése vagy hozzájárulásként való teljesítése a befektető és a társult vállalkozása vagy közös vállalkozása között - 2015. decemberében az IASB határozatlan időre elhalasztotta ennek a módosításnak a hatálybalépését a tőke módszerrel kapcsolatos kutatási projektjének eredményéig. o A módosítások egy elismert ellentmondás feloldását célozzák meg az IFRS 10 és az IAS 28 követelményei között, az eszközök eladásának vagy hozzájárulásának kezelésében egy befektető és társult vállalkozása vagy közös vállalkozása között. A módosítások fő következménye, hogy teljes nyereséget vagy veszteséget kell megjeleníteni, amikor az ügylet egy üzletet érint (függetlenül attól, hogy az egy leányvállalatban van-e ágyazva vagy sem). Részleges nyereséget vagy veszteséget kell megjeleníteni, amikor az ügylet olyan eszközöket érint, amelyek nem alkotnak üzletet, még akkor is, ha ezek az eszközök egy leányvállalatban vannak elhelyezve.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 15 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK ALAPJA [folytatás] 1.2. A Számvitel alapja [folytatás] 1.2.3. Az IASB által kibocsátott és az EU által nem elfogadott standardok és értelmezések [folytatás] • IAS 21 Átválási árfolyamok változásainak hatása: Hiperinflációs prezentációs pénznemre való átváltás (Módosítások) – A módosítások 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. o A módosítások előírják, hogy a nem hiperinflációs funkcionális pénznemből a hiperinflációs prezentációs pénznemre történő átváltást a záróárfolyamon kell megtenni. Ha egy gazdálkodó egység funkcionális pénzneme egy nem hiperinflációs gazdaság pénzneme, de a prezentációs pénzneme egy hiperinflációs gazdaság pénzneme, akkor az eredményeit és mérlegteleit úgy kell átszámítani a prezentációs pénznemre, hogy minden összeget (azaz eszközöket, kötelezettségeket, saját tőke elemeit, bevételeket és ráfordításokat), valamint minden összehasonlító adatot a legutóbbi pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás fordulónapján érvényes záróárfolyamon számít át. Az a gazdálkodó egység, amelynek funkcionális és prezentációs pénzneme egy hiperinflációs gazdaság pénzneme, a külföldi gazdálkodó egység összehasonlító adatait – amelynek funkcionális pénzneme egy nem hiperinflációs gazdaság pénzneme – újraértékeli az általános árindex alkalmazásával (general price index), a külföldi gazdálkodó egység összehasonlító adataira vonatkozóan. A módosítások bizonyos további közzétételi követelményeket is bevezetnek. A Bank várakozása szerint ezen új standardok, a meglévő standardok módosításai és az új értelmezések bevezetése nem lesz lényeges hatással a Bank egyedi pénzügyi kimutatásaira a kezdeti alkalmazás időszakában.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 16 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA Az egyedi pénzügyi kimutatások összeállítása során alkalmazott fő számviteli elvek az alábbiakban lettek összefoglalva: 2.1. Alkalmazott alapelvek Ezen pénzügyi kimutatások a vállalkozás folytatásának elvén, továbbá a bekerülési költség elvén készültek, az utóbbi esetben kivéve egyes pénzügyi instrumentumokat, amelyek valós értéken szerepelnek a beszámolóban. Az eredménykimutatás tételei az időbeli elhatárolás elve alapján lettek elszámolva. Az egyedi pénzügyi kimutatások összeállítsa során a Bank az egyes eszközöket és kötelezettségeket, valamint a bevételeket és ráfordításokat elkülönítve mutatja be, kivéve bizonyos eseteket, amikor valamelyik standard az egyes tételek nettó módon történő bemutatást írja elő. A pénzügyi kimutatások Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok szerinti bemutatása megköveteli, hogy a Bank vezetése olyan becslésekkel, illetve feltételezésekkel éljen, amelyek hatással vannak az eszközök és kötelezettségek, a mérlegen kívüli eszközök és kötelezettségek mérlegkészítéskori értékére, valamint a beszámolási időszak bevételeire és ráfordításaira. A tényleges értékek eltérhetnek ezektől a becslésektől. A jövőbeni változások a gazdasági környezetben, a pénzügyi stratégiában, szabályozási környezetben, számviteli előírásokban és egyéb területeken eredményezhetik a becslések változását, amelyek jelentős hatással lehetnek a jövőbeni pénzügyi kimutatásokra. 2.2. Devizanemek közti átszámítás A kezdeti megjelenítés a tranzakció napján érvényes devizaárfolyamon történik. A Bank a Pénzügyi helyzet kimutatásban a devizában fennálló eszközeit és kötelezettségeit a beszámoló fordulónapján érvényes Magyar Nemzeti Bank ("MNB") által közzétett hivatalos HUF devizaárfolyamon értékeli. A devizában jelentkező bevételek és ráfordítások az ügylet napján fennálló OTP deviza középárfolyamon kerülnek átszámításra. Az esetleges árfolyamnyereségek vagy -veszteségek az átfogó eredménykimutatásban kerülnek kimutatásra. Az anyavállalat és a leányvállalatok funkcionális és prezentációs pénzneme a forint. 2.3. Konszolidált pénzügyi kimutatás Ez a pénzügyi kimutatás a Bank egyedi pénzügyi helyzetét és tevékenységének eredményét mutatja be. A Bank konszolidált pénzügyi kimutatást is készít, amelyben a konszolidált mérleg szerinti eredmény, és a konszolidált saját tőke jelentősen eltérhet az egyedi értékektől. A leányvállalatokban fennálló érdekeltségeknek a jelen egyedi pénzügyi kimutatásban történő bemutatásának módszerét a 2.4. sz. jegyzet ismerteti. A konszolidált és az egyedi éves pénzügyi kimutatás ugyanazon a dátumon kerül közzétételre. Az OTP Jelzálogbank és leányvállalatai konszolidált pénzügyi kimutatását az OTP Jelzálogbank, mint anyavállalat készítette. Az átláthatóbb irányítás és a leányvállalati értékteremtés, valamint a csoportszintű költségcsökkentési politika miatt a Jelzálogbank 2025. májusában értékesítette az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Ezen leányvállalatok szakmai irányítása eddig is az OTP Bank Nyrt. felelősségi körébe tartozott. Az értékesítés következtében a Bank elvesztette ezen vállalatok felett a kontrollt. Az ellenőrzés megszűnését követően a leányvállalatok már nem kerülnek konszolidálásra. A Jelzálogbank egy nagyobb konszolidáció része is, melyet az OTP Bank, mint csoportot irányító fölérendelt anyavállalat készít.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 17 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.4. Befektetések leányvállalatokban A befektetések leányvállatokban közé azok a befektetések tartoznak, amelyek felett a Bank – közvetlen, vagy közvetett tulajdoni részesedése alapján – ellenőrzést gyakorol. A Bank akkor gyakorol ellenőrzést egy befektetést befogadó felett, ha a befektetést befogadóban való részvételéből származóan változó hozamoknak van kitéve, illetve azokkal kapcsolatban jogokkal rendelkezik, és a befektetést befogadó felett gyakorolt hatalma útján képes befolyásolni ezeket a hozamokat. A befektetések leányvállalatokban az eredeti bekerülési költségnek a tartós veszteségre elszámolt értékvesztéssel csökkentett értékén szerepelnek. A kezdeti megjelenítést követően a Bank a leányvállalatokban lévő befektetéseit bekerülési értéken értékeli. Az értékvesztés a leányvállalatból származó várható jövőbeli gazdasági hasznok és egyéb makrogazdasági tényezők alapul vételével kerül meghatározásra. A Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. 2.5. Pénzügyi eszközök 2.5.1. Üzleti modell és SPPI teszt Az üzleti modell azt tükrözi, hogy a Bank a pénzügyi eszközök csoportjait hogyan kezeli cash flow-k generálása céljából. Ez a feltétel nem instrumentumonkénti besorolási megközelítést takar, hanem magasabb aggregáltsági szinten határozandó meg. A pénzügyi eszközök három kategóriába kerültek besorolásra a Banknál attól függően, hogy melyik üzleti modellen belül vannak kezelve. • Üzleti modell, amelynek célja pénzügyi eszközök szerződéses cash flow-k beszedése érdekében történő tartása. Néhány értékesítés összhangban lehet ezzel a modellel, a Bank felméri az esetleges értékesítések természetét, gyakoriságát és jelentőségét. A Bank nem tekinti gyakorinak az értékesítést, ha az értékesítések között legalább 6 hónap telt el. A jelentős eladások azok, amelyek meghaladják a teljes szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tartott portfólió 2%-át. A Bank főleg hiteleket és előlegeket, valamint hosszú távú értékpapírokat és egyéb pénzügyi eszközök kezel ebben az üzleti modellben. • Üzleti modell, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Bank csak értékpapírokat kezel ebben az üzleti modellben. • Üzleti modell, amelynek célja nyereséget elérni rövid távon. A Bank ebben az üzleti modellben értékpapírokat és származékos pénzügyi instrumentumokat kezel. Ha a cash flow-k realizálása a Bank által az üzleti modell értékelésekor várttól eltérő módon történik, ez nem vezet korábbi időszaki hibához a Bank pénzügyi kimutatásaiban, és az ugyanazon üzleti modell alapján tartott fennmaradó pénzügyi eszközök besorolására sincs hatással. A Banknak akkor, és csak akkor sorolja át az érintett pénzügyi eszközeit, ha megváltoztatja a pénzügyi eszközök kezelésére alkalmazott üzleti modelljét. Az ilyen változásokat a Bank felső vezetése határozza meg külső vagy belső átalakulások eredményeként; a változásoknak a Bank működése szempontjából jelentőseknek és külső felek számára igazolhatóknak kell lenniük. A Bank nem sorolja át a pénzügyi kötelezettségeit. A pénzügyi eszközt szerződésből eredő cash flow-jellemzői alapján kell besorolni, ha a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell keretében tartják, amelynek célja szerződéses cash flow-k beszedése, vagy amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Banknak meg kell határoznia, hogy az eszköz szerződésből eredő cash flow-i kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e (SPPI-teszt). A szerződésből eredő olyan cash flow-k, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései, konzisztensek az alapvető kölcsönmegállapodásokkal. Azok a szerződési feltételek azonban, amelyek a szerződéses cash flow-kba az alapvető kölcsönmegállapodáshoz nem kapcsolódó kockázatoknak vagy volatilitásnak való kitettséget – például részvényárfolyamok, vagy árutőzsdei árfolyamok változásainak való kitettséget – vezetnek be, olyan szerződéses cash flow-kat eredményeznek, amelyek nem kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. A Bank abban a pénznemben értékeli, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e, amelyben a pénzügyi eszköz denominálva van.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 18 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.2. A pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash flow-jellemzői A pénzügyi eszközt szerződésből eredő cash flow-jellemzői alapján kell besorolni, ha a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell keretében tartják, amelynek célja szerződéses cash flow-k beszedése, vagy amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Banknak meg kell határoznia, hogy az eszköz szerződésből eredő cash flow-i kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e (SPPI-teszt). A szerződésből eredő olyan cash flow-k, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései, konzisztensek az alapvető kölcsönmegállapodásokkal. Azok a szerződési feltételek azonban, amelyek a szerződéses cash flow-kba az alapvető kölcsönmegállapodáshoz nem kapcsolódó kockázatoknak vagy volatilitásnak való kitettséget – például részvényárfolyamok vagy árutőzsdei árfolyamok változásainak való kitettséget – vezetnek be, olyan szerződéses cash flow-kat eredményeznek, amelyek nem kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. A Bank abban a pénznemben értékeli, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e, amelyben a pénzügyi eszköz denominálva van. A pénz időértéke a kamat azon eleme, amely csak az idő múlásának ellenértékét tartalmazza. Egyes esetekben azonban a pénz időértékével kapcsolatos elem módosulhat. Ezekben az esetekben a Bank értékeli a módosítást annak megállapítása érdekében, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e. A pénz időértékével kapcsolatos módosított elem értékelése során a cél annak megállapítása, mennyiben különbözhetnek a szerződésből eredő (diszkontálatlan) cash flow-k azoktól a (diszkontálatlan) cash flow-któl, amelyek akkor keletkeznének, ha a pénz időértékével kapcsolatos elem nem módosulna (referencia cash flow). A referencia instrumentum lehet tényleges vagy hipotetikus pénzügyi eszköz. Ha a diszkontálatlan szerződéses cash flow-k jelentősen – 2%-nál jobban – eltérnek a diszkontálaltan referencia cash flow-któl, a pénzügyi eszközt a későbbiekben az eredménnyel szemben valós értéken kell értékelni . 2.5.3. Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok A Bank amortizált bekerülési értéken értékeli azokat az értékpapírokat, amelyeket a szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tart, és ezen értékpapírok szerződéses feltételei olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag tőkefizetésből és a fennálló tőkeösszeg utáni kamatfizetésből állnak. A Bank kezdetben ezeket az értékpapírokat valós értéken értékeli. Ezen értékpapírok a későbbi értékelés során az effektív kamatláb („EIR”) módszer használatával meghatározott, értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken kerülnek bemutatásra. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok beszerzésekor kialakult diszkont vagy prémium amortizációja része az amortizált bekerülési értéknek és a kamatbevételek között kerül bemutatásra, így az egyes időszakokban elszámolt eredmény állandó hozamot jelent az ilyen befektetéseken. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok az ügylet kötési napján kerülnek nyilvántartásba vételre. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok magyar államkötvényeket tartalmaznak.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 19 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.4. Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok („FVOCI értékpapírok”) Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírokat olyan üzleti modell alapján tartják, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és az értékpapírok eladásával éri el a célját. Továbbá ezen értékpapírok szerződéses cash flow-i kizárólag tőke és kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok az ügylet kötési napján könyvelődnek valós értéken. A követő értékelés során az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós értéken szerepelnek a pénzügyi helyzet kimutatásban, és a valós értékelés során elszámolt nem realizált nyereség és veszteség a kamat- és árfolyameredmény kivételével közvetlenül az egyéb átfogó eredményben jelenik meg, kivéve, ha az értékpapír egy hatékony fedezeti ügylet része. A Bank a FIFO 1 módszert alkalmazza az értékpapírok készletértékelésekor. A fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valósérték-korrekciója az egyedi eredménykimutatásban a realizálásuk időszakában jelenik meg. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékvesztése a várható veszteség modell alapján került kiszámításra. A várható veszteség elszámolása az egyéb átfogó eredménnyel szemben történik. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós értékre történő értékelése az értékpapírpiacokon jegyzett ár vagy diszkontált cash flow-modell segítségével történik. Azokban az esetekben, ahol a jegyzett piaci ár nem elérhető, az értékpapírok valós értéke a jövőbeli pénzáramlások jelenértékeként kerül meghatározásra. 2.5.5. Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök 2.5.5.1. Származékos pénzügyi instrumentumok A Bank rendszeres üzletmenete során derivatív pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatos szerződéseket is köt, amelyeknél alacsony kezdeti befektetés szükséges a teljes szerződésbeli értékhez képest, illetve értékük a mögöttes alaptermék függvénye és a jövőben esedékesek. A derivatív pénzügyi instrumentumok magukban foglalják a határidős kamatláb megállapodásokat, a kamatswap ügyleteket, a határidős deviza és devizaswap ügyleteket, valamint opciós ügyleteket is. Ezen pénzügyi instrumentumokat a Bank fedezeti céllal köti, hogy fedezze a pénzügyi piacokon végrehajtott tranzakcióinak kamatláb- és devizakockázatát (ez az úgynevezett gazdasági fedezet, a számviteli fedezet később kerül bemutatásra). A derivatív pénzügyi instrumentumok elszámolása a kötési napon, kezdeti és későbbi értékelése valós értéken történik. A valós érték meghatározása a jegyzett piaci ár, diszkontált cash flow és más pénzügyi modell alapján történik. A Bank az ún. „multi curve” árazási módszertant alkalmazza a jövőbeli cash flow-k nettó jelenértékének meghatározásához, amely alapján a különböző hozamgörbék a határidős hozamok, valamint a diszkontáláshoz alkalmazott hozampontok meghatározásához kerülnek felhasználásra. Ez az árazási módszertan nyújtja a legpontosabb becslést ezen fedezett derivatív pénzügyi instrumentumok esetében, mivel a Bank könyveiben meglévő legtöbb nyitott derivatív ügylet letéttel fedezett. A fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok valós érték változásának nem hatékony része a tárgyévi eredményben kerül elszámolásra a konszolidált eredménykimutatásban. Minden származékos instrumentum eszközként kerül megjelenítésre, ha a valós értéke pozitív, és kötelezettségként, ha a valós értéke negatív a pénzügyi helyzet kimutatásban. 1 First in first out
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 20 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.5. Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök [folytatás] 2.5.5.1. Származékos pénzügyi instrumentumok [folytatás] Deviza adásvételi ügyletek A deviza-adásvételi ügyletek adott összegű devizák adott árfolyamon történő azonnali (az elszámolásra a kötés napját követő két napon belül kerül sor) vagy határidős (az elszámolásra a kötés napját követő két napon túl kerül sor) adásvételét jelentik. A határidős ügyletek értéke nem tükrözi a szerződésekhez kapcsolódó tényleges piaci és hitelezési kockázatot. A deviza-adásvételi ügyleteket a Bank kockázatkezelési és kereskedési céllal köti. A Bank kockázatkezelést szolgáló ügyleteit a külföldi devizában nyújtott hitelek és betétek árfolyamváltozásából eredő kockázatok fedezése céljából alkalmazza. Kamatswap ügyletek A Bank kamatswap- ügyleteket köt (IRS). Az IRS ügyletek esetén a felek egy vagy több alkalommal fizetést teljesítenek egymás felé, melyek alapját egy adott elméleti tőkeösszegre számított fix, illetve időszakosan módosított kamatláb képezi. Az elméleti tőkeösszeg az az érték, amelyre vonatkozóan a kamat kiszámításra kerül, hogy ily módon meghatározzák az IRS ügylet során teljesítendő pénzáramlásokat. Az elméleti tőkeösszeget a tranzakciók volumenének kifejezése érdekében alkalmazzák, de ezek az összegek ténylegesen nem járnak pénzáramlással. Tőkecserés kamatswap-ügyletek A Bank tőkecserés kamatswap-ügyleteket („CCIRS”) köt, amelyek sajátossága, hogy az ügylet futamidejére indulásakor és záráskor is tőkecsere történik. A CCIRS ügyletek speciális típusa az úgynevezett mark-to-market megállapodás, amely esetében a futamidő során a kamatszámítás alapját képező tőkeösszegek átértékelésre kerülnek a piaci devizaárfolyam változásoknak megfelelően. 2.5.6. Fedezeti ügyletek Valósérték-fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok A valósérték-fedezeti ügyletnek minősített derivatívák valós értékének változása, amely a fedezeti ügylet definíciója szerint hatékony ügyletnek tekinthető a fedezett kockázat tekintetében, nyereségként vagy veszteségként kerül elszámolásra az eredmény javára vagy terhére az alapügyleten elszámolt valósérték- korrekcióval egyetemben. A fedezeti ügyleten valós értékben bekövetkező változás közvetlenül az egyedi eredménykimutatásban kerül bemutatásra. A fedezeti elszámolás feltételeit a következőképpen alkalmazza a Bank: fedezeti ügyletek meghatározása, megfelelő fedezeti dokumentáció elkészítése, hatékonyságvizsgálat elvégzése, és ennek alapján a hatékonyság alátámasztása. Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi instrumentumok esetében a Bank a fedezett tételen keletkező fedezeti nyereséggel vagy veszteséggel módosítja az instrumentum könyv szerinti értékét, és azt az eredményben számolja el. A Bank a könyv szerinti érték módosítását az eredménnyel szemben amortizálja el az effektív kamat módszerrel. Az amortizációt akkor kezdi meg a Bank, amikortól a fedezett tételt már nem módosítják a fedezeti nyereséggel vagy veszteséggel. Amennyiben a fedezett tétel kivezetésre kerül, a fedezett tételen korábban elszámolt összeg azonnal elszámolásra kerül az eredményben. CCIRS ügylet esetén az elkülönített devizafelár kizárásra kerül a pénzügyi instrumentumok fedezeti instrumentumként való megjelöléséből, ezen tétel az egyéb átfogó jövedelemben kerül elszámolásra. A Bank 2018-ban bevezette a fedezeti elszámolásra vonatkozó IFRS 9 szerinti előírásokat. További információkért lásd a 37. számú jegyzetet. A kamatbevételek és kamatráfordítások (mind a felhalmozott, mind az elszámolt) az eredménykimutatásban a „Kamatbevételekhez hasonló bevételek” vagy a „Kamatráfordítások” soron jelennek meg. A valós érték változás nem hatékony része az eredménykimutatásban az „Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója” soron jelenik meg.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 21 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.6. Fedezeti ügyletek [folytatás] Cashflow-fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok A cashflow-fedezeti ügyletnek minősített derivatívák valós értékének változása, amely a fedezeti ügylet definíciója szerint hatékony ügyletnek tekinthető, a hatékonyságuk arányában az egyéb átfogó eredményben a tartalékok között kerül bemutatásra. A fedezeti ügylet nem hatékony része közvetlenül az egyedi eredménykimutatásban kerül bemutatásra. A Bank a fedezeti kapcsolatot megszünteti, amennyiben a fedezeti instrumentum lejár vagy eladják, megszüntetik vagy lehívják, vagy a fedezeti ügylet már nem felel meg a fedezeti elszámolás feltételeinek. Cashflow-fedezeti ügyletek esetében – a standarddal összhangban – a Bank a fedezeti elszámolást mindaddig alkalmazza, amíg a mögöttes eszköz nem kerül kivezetésre vagy megszűntetésre. Amikor a Bank megszűnteti egy cashflow-fedezeti ügylet fedezeti elszámolását, a cashflow-fedezeti tartalékban lévő összeget átsorolja az eredménybe abban az esetben, ha a fedezett jövőbeli cash flow-k bekövetkezése már nem várható. Amennyiben várható a fedezett jövőbeli cash flow-k bekövetkezése, úgy a cashflow-fedezeti tartalékban lévő összeg csak akkor kerül átvezetésre az eredménybe, amikor a cash flow-k a jövőben bekövetkeznek. A kamatbevételek és kamatráfordítások (mind a felhalmozott, mind az elszámolt) az eredménykimutatásban a „Kamatbevételekhez hasonló bevételek” vagy a „Kamatráfordítások” soron jelenek meg. A valós érték változás hatékony része az „Egyéb átfogó eredménykimutatásban” (Cash flow fedezeti tartalék) jelenik meg. A valós érték változás nem hatékony része az eredménykimutatásban az Eredménnyel szemben valós értéken értékelt instrumentumok valós érték korrekciója soron jelenik meg. 2.5.7. Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés A Bank amortizált bekerülési értéken értékeli azokat a hiteleket, bankközi kihelyezéseket, amelyeket a szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tartja, továbbá ezen pénzügyi eszközök szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint lévő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. Ezek a hitelek az egyedi pénzügyi helyzet kimutatásában az „Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek” soron szerepelnek. A Bank kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek soron jeleníti meg azokat a hiteleket, amelyek nem kereskedési céllal tartottak vagy a cash flow jellemzői alapján nem kizárólag tőke és kint lévő tőkeösszeg után járó kamat kifizetéseit eredményezik. Ezek a hitelek az egyedi pénzügyi helyzet kimutatásában a „Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek” soron szerepelnek. Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek, bankközi kihelyezések a hitelezési, illetve kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztéssel csökkentett, még visszafizetetlen tőkekövetelésen szerepelnek növelve az elhatárolt kamat mértékével. A fentebb említett amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskor a tranzakciós költségek és díjak módosítják a könyv szerinti értéket, és azok az effektív kamatszámítás részét képezik. A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a díjak felmerüléskor kerülnek elszámolásra az egyedi eredménykimutatásban. A hitelek és bankközi kihelyezések, kivezetésre kerülnek, ha a cash flow-kra vonatkozó szerződéses jog lejár vagy az eszközök átadásra kerülnek. Amikor egy pénzügyi eszközt kivezetnek, a különbség a könyv szerinti érték és a kapott ellenérték között az eredménykimutatásban kerül elszámolásra. A fentebb említett amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kivezetésből származó nyereség vagy veszteség az „Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök kivezetéséből származó eredmény” soron jelenik meg. A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a kivezetésből származó nyereség vagy veszteség a „Nettó működési eredmény” soron jelenik meg. A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek valósérték-változását két komponensre bontva mutatja be a Bank az egyedi eredménykimutatásban: • A valósérték-változás hitelezési kockázat változásából származó részét a kockázati költségeken belül mint a hitelkockázat-változásból származó eredményt mutatja be. • A valósérték-változás fennmaradó komponensét a nettó működési eredményen belül az „Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója” soron mutatja be. Egy pénzügyi eszköz a kezdeti megjelenítéskor valós értéken jelenik meg a könyvekben, amely a hitelek és a bankközi kihelyezések esetében a tranzakciós értéknek felel meg. Amennyiben a kezdeti valós érték mégsem egyezik meg a tranzakciós értékkel, kezdeti valósérték-különbözet kerül megjelenítésre.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 22 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.7. Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés [folytatás] Ha a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely kizárólag megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a Bank a kezdeti valósérték-különbözetet az egyedi eredménykimutatásban jeleníti meg. Amikor a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely nem megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a kezdeti megjelenítéskori valós érték és az ügyleti ár különbözete elhatárolásra kerül, és csak akkor jeleníti meg a Bank az eredményben, amikor a pénzügyi instrumentum kivezetésre kerül, vagy amikor az adatok megfigyelhetőkké válnak. A piaci kamatoknál alacsonyabb kamatozással kihelyezett hitelek esetében a kezdeti valós érték alacsonyabb, mint a tranzakciós ár. Ezen hitelek követő értékelése az IFRS 9 szerint történik. A Bank értékvesztést számol el a fordulónapon pénzügyi eszközökre, a várható hitelezési veszteség alapján. A pénzügyi eszközre képzett értékvesztés 12 havi várható hitelezési veszteségnek vagy élettartami várható veszteségnek felel meg. A maximális időszak, ami alapján a várható hitelezési veszteséget meghatározza a Bank, az a maximális szerződéses periódus, ami alatt a Bank a kockázatnak van kitéve. Ha a pénzügyi eszköz hitelezési kockázata nem nőtt jelentősen a kezdeti megjelenítés óta, akkor 12 havi várható veszteséget, máskülönben (jelentős hitelezési kockázat növekedése esetén) élettartami várható veszteséget szükséges számítani. A várható hitelezési veszteség a szerződéses cash flow-k, amik a Bankot a szerződés alapján megilletik, és azon cash flow-k különbségének a jelenértéke, amit a Bank várhatóan kapni fog. Amikor a pénzügyi eszköz szerződéses cash flow-i módosulnak, de a módosítás nem vezet a pénzügyi eszköz kivezetéséhez, akkor a Bank újrakalkulálja a pénzügyi eszköz bruttó könyv szerinti értékét, úgy, hogy a várható jövőbeni cash flow-kat az eredeti effektív kamatlábbal újradiszkontálja. A különbség a könyv szerinti érték és a várható cash flow-k jelenértéke között módosítás miatti nyereség vagy veszteség soron jelenik meg az eredménykimutatásban. A kamatok és az amortizált bekerülési érték elszámolása az effektív kamatmódszer alkalmazásával történik. Egy hitel akkor kerül leírásra, ha sikertelennek bizonyult a hitel átütemezése, behajtása, illetve a jövőbeni megtérülés nem valószínűsíthető. A hitel leírása az egyedi eredménykimutatásban az „Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök kivezetésének eredménye” soron kerül elszámolásra. Az IFRS 9 standard részleges vagy teljes leírásra vonatkozó bekezdéseit alkalmazza a Bank a hitelek esetében. Amennyiben a pénzügyi eszköz (hitelkövetelés) a Bank számára várhatóan nem térül meg, akkor a pénzügyi eszköz a felmerülés időpontjában részlegesen vagy teljesen leírásra kerül. A hitelkövetelés értékvesztése és bruttó értéke ugyanakkora mértékben kerül leírásra, mégpedig a várható maximális megtérülés összegéig a nettó érték változatlansága mellett. Abban az esetben, ha a korábban részlegesen vagy teljesen leírt hitel, amely esetleg behajthatatlannak minősítve kivezetésre is került, de utólag részben vagy egészben mégis megtérül, kockázati költség visszaírásként a „Hitelek bruttó értéken felüli térülése” soron kerül elszámolásra a kockázati költségen belül.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 23 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.5.8. Módosított pénzügyi eszközök Amennyiben valamely pénzügyi eszköz szerződéses cash flow-i megváltoznak a szerződéses feltételek változásának következményeként és a módosítás nem eredményezi a pénzügyi eszköz kivezetését, a Banknak a egyedi eredményben módosítás miatti nyereséget vagy veszteséget kell megjelenítenie. Ilyen módosítást kiváltó események lehetnek az átstrukturálás – a Bank belső szabályzataiban meghatározott módon –, a meghosszabbítás, a változatlan futamidő melletti megújítás, a rövidebb futamidővel történő megújítás és a tőketörlesztés előírása, ha ilyen nincs vagy korábban nem volt. A lakossági portfólió tekintetében a nettó valós érték változását összevontan portfóliószinten kell vizsgálni. Minden lakossági szerződés átstrukturálása a szerződéses keretrendszer átstrukturálása alapján történik. A Banknak ezeket a keretfeltételeket kell értékelnie (és nem az egyedi szerződéseket). A vállalati portfólió tekintetében egyedileg, szerződésenként kell vizsgálni a nettó valós érték változását. Lehetséges szerződéses módosítások között, a Bank megfontolja a kivezetés és újra megjelenítés lehetőségét a következő esetekben: - több adósság egy adóssággá történő összevonása vagy egy adósság több részre való osztása, - pénznemváltozás, - partner változása, - módosítás utáni sikertelen SPPI teszt - kamatlábváltozás (fixről változóra vagy változóról fixre), amennyiben az új feltételek szerinti cash flow-k diszkontált jelenértéke – mely az eredeti effektív kamatlábbal diszkontált – legalább 10%-kal különbözik a hátralévő cash flow-k diszkontált jelenértékétől. A pénzügyi eszköz kivezetése és újra megjelenítése esetében a kivezetett eszköz el nem amortizált jutaléka a Kamatbevételekhez hasonló bevételek között kerül megjelenítésre. Az újonnan megjelenített pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelt és 1-es szakaszba kerül elhelyezésre, amennyiben a kivezetett pénzügyi eszköz a portfólió 1-es vagy 2-es szakaszában volt. Az újonnan megjelenített pénzügyi eszköz vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszköz lesz („POCI”), amennyiben a kivezetett pénzügyi eszköz a portfólió 3-as szakaszában vagy POCI volt. A módosítás miatti nyereséget vagy veszteséget minden egyes szerződéses módosításnál szükséges újra számítani, kivéve a kivezetés és újra megjelenítés esetét. Módosítás esetén a Bank újra számítja a pénzügyi eszköz bruttó könyv szerinti értékét. Mindehhez pedig az szükséges, hogy az új szerződéses cash flow-kat a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontálja (hitelkorrigált effektív kamatláb POCI pénzügyi eszközökre). A módosított pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét módosító bármilyen felmerült költség, jutalék a módosított pénzügyi eszköz hátralévő időszaka alatt amortizálásra kerül.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 24 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.6. Értékvesztés A Bank az IFRS 9 standard előírásainak megfelelően a hitelekre, bankközi kihelyezésekre és repó követelésekre értékvesztést a várható veszteség alapú modell alapján számol el. A háromszintű modell alapján a kezdeti megjelenítés pillanatától kezdve 12 havi várható hitelezési veszteséggel megegyező összegben kerül értékvesztés elszámolásra. A kezdeti megjelenítés óta jelentősen megnövekedett hitelkockázattal rendelkező vagy objektív bizonyítékok alapján értékvesztett ügyletek esetében élettartami várható hitelezési veszteséggel megegyező összegű értékvesztés kerül elszámolásra. A vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök esetében szintén a kezdeti megjelenítés óta felmerült teljes élettartami várható veszteség kerül elszámolásra. Amennyiben a vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök élettartami várható hitelezési vesztesége az értékelés időpontjában alacsonyabb a kezdeti megjelenítéskor becsült várható hitelezési veszteségnél, akkor a Bank értékvesztés miatti nyereséget jelenít meg a egyedi eredménykimutatásban. A hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés a Menedzsment becslései alapján kerül megállapításra a hitelezési és kihelyezési tevékenységgel kapcsolatban. A default akkor állapítható meg, ha a következők közül valamelyik, vagy mindkettő bekövetkezik:  objektív kritérium, azaz az ügyfél hitelkötelezettsége több mint 90 egymást követő napon keresztül a lényegességi küszöböt meghaladó mértékben késedelmes (90+ default DPD), vagy a kötelezett több mint 90 egymást követő napon keresztül a lényegességi küszöböt meghaladó összeggel túllépte a folyószámlahitel limitjét (90+ default DPD), vagy  valószínűségi kritérium, amely annak valószínűségét jelenti, hogy az adós nem lesz képes teljes mértékben fizetni a hitelkötelezettségeit (UTP= Unlikely to Pay). A valószínűségi kritérium bekövetkezését az alábbi feltételek jelzik: egyedi hitelkockázati kiigazítás, hitelkötelezettség jelentős veszteséggel történő értékesítése, nehéz helyzetben lévő szerkezetátalakítás, szerződés felmondása a Bank kezdeményezésére, csőd, felszámolás, személyi csőd, kényszertörlés státusz. A fent leírt feltételeknek kötelezően default státuszt kell eredményezniük. Ezen túlmenően az egyedi szakértői alapú értékelés során az ügyfél default státuszát akkor kell megállapítani, ha a konkrét esetben a default szubjektív alapon igazolható. A default státuszt meg kell szüntetni, ha az elmúlt 3 hónapban nem áll fenn más default kritérium, és a default státuszt eredményező feltétel (akár valószínűségi kritérium, akár objektív kritérium) legalább 3 hónapja megszűnt. A várható veszteség kiszámításának előretekintőnek kell lennie. A rendelkezésre álló előretekintő információkat a paraméterbecslésbe különböző forgatókönyvek alkalmazásával kell beépíteni, beleértve a jövőbeli gazdasági feltételekre vonatkozó előrejelzéseket is. A valószínűséggel súlyozott előretekintő forgatókönyvek meghatározása az OTP Jelzálogbank Bank makromodelljén alapul. Általában két válságforgatókönyv (4-5) és három nem válságforgatókönyv (1-3) létezik, de az OTP Jelzálogbank Banknál legalább két forgatókönyv alapján kell kiszámítani az értékvesztést. A makro kondicionálást a Vasicek-modell végzi, amely megragadja a pontszerű (point-in-time = PIT) és a cikluson átívelő (through-the-cycle = TTC) PD (probability of default = nemteljesítési valószínűség) közötti kapcsolatot. A Vasicek-féle PD-transzformáció a kategóriák PIT PD-jének becslésére is használható. A szükséges paraméterek (például a korrelációs együttható és a makroállapot-paraméter) az OTP makromodelljéből származtathatók. A Bankos céltartalékképzési módszertanban a hitelkockázat és a hitelkockázat változása a portfólió kockázati jellemzőinek megértésével megfelelően megragadható. A portfóliószegmentálásnál a szegmensek meghatározása a céltartalék-számítás kulcsfontosságú eleme, és a portfólió átfogó ismeretét igényli. A szegmentáció várhatóan hónapról hónapra stabil marad. A szegmentálást minden egyes paraméterre külön-külön kell elvégezni, mivel minden esetben más-más tényezőknek lehet jelentősége. A Bankosan értékelt kitettségek egyéves és élettartamra vonatkozó nemteljesítési valószínűségének (PD) becslése tranzíciós mátrixok segítségével történik. Az eszközöket a főbb hitelkockázati jellemzők és a szerződéses kötelezettségek teljesítésére való képességük alapján hasonló hitelkockázatot képviselő Bankokba kell sorolni. A Bankszintű értékelési eljárás kötelező változói a fizetési késedelem, az ügylet/ügyfél minősítése, az átstrukturált jelző, a nemteljesítési státusz és a terméktípus. További szegmentálás célszerű abban az esetben, ha a nemteljesítés valószínűségében jelentős különbségek figyelhetők meg. A tranzíciós mátrixokat minden portfóliószegmensre külön-külön kell meghatározni. A Bankmodell a PD paraméterben kezeli a (default-ból való) gyógyulási rátát, ezért a számított valószínűségeket ezzel a rátával csökkenteni kell.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 25 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.6. Értékvesztés [folytatás] A Bank két különböző módszert alkalmaz az LGD (loss given default = veszteség bedőlés esetén) paraméterek kiszámítására: Lakossági jelzáloghitelek és nem lakossági portfóliók (KKV és nagykereskedelem), amelyek jelentős mértékben jelzáloggal biztosítottak: módosított LGD módszertan, amely az eszközminőségi felülvizsgálaton (AQR) alapul - a behajtás elsődleges forrása maga a fedezet, de a készpénzbehajtást is figyelembe veszik. A számítás minden egyes kitettségre külön-külön történik a becsült paraméterek alapján (fő paraméterek: FSR - végrehajtás sikerességének aránya, SR - értékesítés aránya, TTS - értékesítésig eltelt idő, C - költségek, REC - készpénzes behajtás) és a biztosítékok (pl. ingatlan, garancia, kezesség, óvadék) tényleges értéke. Fogyasztói hitelek és autófinanszírozás esetében: a korábbi behajtások alapján becsült, behajtáson alapuló LGD- módszertan. Az LGD-számítás nem azonosítható automatikusan a múltbeli tényleges adatokkal. Mindig elemezni kell az LGD-t befolyásoló tényezők elmozdulásának irányát és mértékét, figyelembe véve a makrogazdasági hatásokat is, azok várható alakulása mellett. Az LGD - a PD-hez hasonlóan - az üzleti ciklusoktól sem független, jellemzően a gazdasági visszaeséssel párhuzamosan növekszik. A hitelezési és kihelyezési veszteségekre, valamint repó követelésekre elszámolt értékvesztés olyan szinten kerül meghatározásra, hogy fedezetet nyújtson az egyedileg azonosított hitelezési veszteségekre. Azon hitelek esetében, amelyekre az egyedileg azonosított hitelezési veszteség összegének megállapítása nem lehetséges objektív bizonyíték híján, Bankosan meghatározott értékvesztés kerül elszámolásra. Ezzel a hasonló hitelkockázati jellemzőkkel rendelkező pénzügyi eszköz portfóliók könyv szerinti értékét a Bank csökkenti a mérleg fordulónapján várhatóan megtérülő, historikus tapasztalatok alapján becsült összegre. Követő értékeléskor a Bank az egyedi eredménykimutatásban a kockázati költség részeként az „Értékvesztés képzése a hitelezési és kihelyezési veszteségekre” soron jeleníti meg a várható hitelezési veszteség képzésével és visszaírásával kapcsolatos összegeket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a fordulónapon az IFRS 9 szerinti hitelezési veszteség kerüljön megjelenítésre. Ha az értékvesztés indoka továbbra már nem áll fenn, az értékvesztés visszaírásra kerül a tárgyévi eredménykimutatásban. Amennyiben egy pénzügyi eszköz, amelyre korábban nem utalt semmilyen tényező, hogy a hitelkockázata jelentősen megnövekedett volna (1. szakaszban került besorolásra), a követő értékeléskor a 2. szakaszba vagy 3. szakaszba kerül besorolásra, akkor a hitelezési veszteséget az élettartami várható hitelezési veszteség szintjére kell módosítani. Amennyiben egy pénzügyi eszköz, amely korábban 2. szakaszban vagy 3. szakaszban volt, a követő értékeléskor 1. szakaszba kerül besorolásra, akkor a hitelezési veszteséget a 12 havi várható hitelezési veszteség szintjére kell módosítani. Minősítési kategóriákba történő besorolás A Bank az IFRS 9 előírásai szerint az amortizált bekerülési értéken és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket, a hitelnyújtási elkötelezettségeket és pénzügyi garanciális kötelezettségeket a következő három kategóriába sorolja: - 1. szakasz: teljesítő pénzügyi instrumentumok, amelyek hitelkockázata nem növekedett jelentősen a kezdeti megjelenítés óta - 2. szakasz: teljesítő pénzügyi instrumentumok, amelyek hitelkockázata jelentősen növekedett a kezdeti megjelenítés óta, de amelyek nem váltak értékvesztetté - 3. szakasz: nem teljesítő pénzügyi instrumentumok, melyek értékvesztetté váltak - POCI: vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi instrumentumok A vevőkövetelések esetében a Bank az egyszerűsített megközelítést alkalmazza és csak élettartami várható veszteséget kalkulál. Az egyszerűsített megközelítés a következőt jelenti: - az egyszerűsített megközelítés alá vont állományra az elmúlt három év alapján átlag számítódik, - az elmúlt három évben leírt egyszerűsített megközelítés alá vont állomány meghatározásra kerül, - a múltbeli veszteségek a jelenlegi körülményekre vonatkozó információk és a jövőbeli gazdasági feltételekre vonatkozó észszerű előrejelzések figyelembevételével kiigazításra kerülnek, - a leírt állomány elosztásra kerül az átlagállománnyal, ez lesz a hitelezési veszteség rátája, - a hitelezési veszteség rátával megszorozva az év végi állományt előáll az aktuális hitelezési veszteség, - évente újraszámításra kerül a hitelezési veszteség ráta.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 26 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] Minősítési kategóriákba történő besorolás [folytatás] A Bank feltételezi, hogy egy pénzügyi instrumentum hitelkockázata nem nőtt jelentősen a kezdeti megjelenítés óta, ha a pénzügyi eszközről megállapították, hogy hitelkockázata alacsony a fordulónapon. Ez akkor fordulhat elő, ha a pénzügyi eszköz nemteljesítési kockázata alacsony, a hitelfelvevő képes rövid távon eleget tenni szerződéses fizetési kötelezettségeinek és a gazdasági és pénzügyi feltételek változása hosszú távon bekövetkező változásai nem feltétlenül csökkentik a hitelfelvevő azon képességét, hogy teljesítse szerződéses fizetési kötelezettségeit. A Bank a szuverén kitettségeket alacsony hitelkockázatúnak tekinti. Teljesítő (1. szakasz): olyan pénzügyi instrumentum, mely esetében az értékelési fordulónapon nem állnak fenn a 2. szakasz és 3. szakasz kategóriáknál meghatározott események, állapotok. Egy adott ügyfél vagy hitel default-osnak tekintendő, ha a következők közül valamelyik, vagy mindkettő bekövetkezik: • Az ügyfél 90 napot meghaladó jelentős késedelembe esik. Ezt súlyos kiváltó eseményként értékeljük. • Fennáll annak észszerű valószínűsége, hogy az ügyfél nem fogja teljes egészében teljesíteni kötelezettségeit. Ezt a feltételt default valószínűségi kritérium alapján vizsgáljuk. A default vizsgálat tárgyát azon (mérlegen belül, vagy kívül nyilvántartott) kitettségek képezik, melyek hitelkockázatot keletkeztetnek (azaz hitelezési jellegű kockázatvállalási szerződésekből származnak). Az alábbi események bármelyikének teljesülése esetén az értékelési fordulónapon, anélkül, hogy a 3. szakasz kategóriánál meghatározott besorolási feltételek bármelyike teljesülne, a pénzügyi instrumentum hitelkockázata jelentősen megnövekszik, az instrumentum 2. szakasz kategóriába kerül: • fizetési késedelme meghaladja a 30 napot, • teljesítő forborne besorolású, • egyedi döntés alapján az ügylet devizaneme jelentős „sokkot” szenvedett a hitelfolyósítás óta, • az ügylet-/ügyfélminősítési besorolása (rating) egy előre definiált értéket vesz fel vagy egy meghatározott sávba esik vagy a kezdeti megjelenítési értékhez viszonyítva előre meghatározott mértékben romlik, • lakossági jelzáloghitel esetén a loan-to-value mutató meghalad egy előre definiált értéket, • lakossági ügyfél másik hitelén fennálló default, amennyiben nem áll fenn cross-default, • vállalati vagy önkormányzati ügyfelek esetében monitorozva a Bankszinten meghatározott különböző küszöbök elérését (a teljesség igénye nélkül): - az adós pénzügyi nehézségei (pl. tőkemegfelelés, likviditás vagy az instrumentum-minőség romlása), - a pénzügyi instrumentum aktív piacán a likviditás, illetve az aktivitás jelentős csökkenése figyelhető meg, - az adós minősítése magas kockázatot tükröz, de a default-nál jobb besorolású, - lényegesen lecsökkent a fedezet értéke, amelyből az adós a hitelt törlesztené, - végelszámolás alatt álló ügyfelek. Nem teljesítő az a pénzügyi instrumentum és 3. szakasz kategóriába kerül, amely esetében a következő események, állapotok bármelyike fennáll az értékelési fordulónapon: • default (Bankszinten meghatározott definíció alapján), • nem teljesítő forborne besorolású (Bank szinten meghatározott definíció alapján), • vállalati vagy önkormányzati ügyfelek esetében monitorozva a Bank szinten meghatározott különböző küszöbök elérését (a teljesség igénye nélkül): - szerződésszegés, - az adós súlyos pénzügyi nehézségei (pl. tőkemegfelelés, likviditás vagy az instrumentum-minőség romlása), - az adós ellen csőd-, felszámolási-, adósságrendezési eljárás indul, - az adós ellen kényszertörlési eljárás indul, - a Bank által felmondott szerződés, - fraud esemény bekövetkezése, - a pénzügyi instrumentum aktív piacának megszűnése. A Bank 2. szakaszba sorolja át azokat a kitettségeket, amelyek nem minősülnek többé értékvesztettnek.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 27 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] Minősítési kategóriákba történő besorolás [folytatás] Az egyes szakaszokba sorolt ügyletek értékvesztés meghatározása során szakaszonként a következők szerint kell eljárni: • 1. szakasz (teljesítő) ügylet esetén a következő 12 hónapban várhatóan bekövetkező hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni, • 2. szakasz (jelentős hitelkockázat növekedést mutató) ügylet esetén a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni, • 3. szakasz (nem teljesítő) ügylet esetén a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni. Az élettartami várható hitelezési veszteségre vonatkozóan meg kell becsülni a pénzügyi instrumentum várható élettartama során bekövetkező nemteljesítés kockázatát. A 12 hónapos várható hitelezési veszteség az élettartami várható hitelezési veszteségnek egy része, azok az élettartamig tartó cash flow-hiányok, amelyek akkor jelentkeznek, ha a hitelfelvevő a beszámolási időszakot követő 12 hónapon belül nem teljesít (vagy rövidebb időszak alatt, amennyiben egy pénzügyi instrumentum várható élettartama kevesebb, mint 12 hónap), amelynek értéke valószínűséggel súlyozott. Egy pénzügyi instrumentum várható hitelezési veszteségeit oly módon kell kiszámítani, hogy az tükrözze: - egy elfogulatlan és valószínűséggel súlyozott összeget, amelyet a lehetséges kimenetelek értékének figyelembevételével került meghatározásra, - a pénz időértékét és - az észszerű és releváns információkat, amelyek a fordulónapon aránytalanul magas költségek vagy erőfeszítések nélkül rendelkezésre állnak a múltbeli eseményekről, a jelenlegi körülményekről és a jövőbeni gazdasági feltételek előrejelzéséről. 2.7. Visszavásárlási megállapodások, értékpapír kölcsönzés Amennyiben az értékpapírok értékesítése előre meghatározott áron való visszavásárlási kötelezettség mellett történik, azok továbbra is megjelennek a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásban, és ellenértékük kötelezettségként kerül elszámolásra. Fordított esetben az újraértékesítési kötelezettség mellett vásárolt értékpapírok nem kerülnek nyilvántartásba vételre a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásban, az értük kifizetett ellenérték követelésként jelenik meg a pénzügyi helyzet kimutatásban. A kamat a visszavásárlási megállapodás időtartama alatt kerül elszámolásra a kamateredményben. Értékpapír kölcsönügyletek esetében a Bank pénzügyi helyzet kimutatásában nem kerülnek megjelenítésre a kölcsönbe kapott értékpapírok, mivel az instrumentumok tulajdonjogához kapcsolódó jogok és kockázatok az átadónál maradnak. 2.8. Kibocsátott értékpapírok A kibocsátott jelzáloglevelek amortizált bekerülési értéken szerepelnek a mérlegben. A kibocsátáshoz kapcsolódó költségek részét képezik az amortizált költségnek és a kibocsátott értékpapír futamideje alatt kerülnek elszámolásra effektív kamatmódszerrel. A kibocsátott jelzáloglevelek fedezetét a Bank fedezet-nyilvántartásába rendes fedezetként bejegyzett – a Vagyonellenőr által fedezetbe vont – aktuális hitelkövetelések értéke és szükség szerint – jogszabályban meghatározott mértékig– pótfedezetek biztosítják. A 2025. és a 2024. évben is a kibocsátott jelzáloglevelek fedezetét kizárólag rendes fedezetek biztosították.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 28 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.9. Tárgyi eszközök és immateriális javak A tárgyi eszközök és immateriális javak a terv szerinti értékcsökkentéssel csökkentett bekerülési értéken szerepelnek a mérlegben. A tárgyi eszközöknek és immateriális javaknak a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési értékét azokra az évekre kell felosztani, amely idő alatt ezeket az eszközöket a Bank előreláthatóan használni fogja. Az értékcsökkenést az adott eszköz becsült hasznos élettartama alatt lineáris módon számítják az alábbiak szerint: Immateriális javak Szoftverek 20% - 33,3% Vagyoni értékű jogok 16,7% - 33,3% Ingatlanok 1% - 2,0% Irodai berendezések, járművek 11,1% - 33,3% A tárgyi eszközökre és az immateriális javakra azok üzembe helyezésének napjától kezdődően számol el értékcsökkenést a Bank. A tárgyi eszközök és immateriális javak könyv szerinti értékét a Bank évente felülvizsgálja és szükség esetén értékvesztést számol el. Amennyiben indokolt, meghatározásra kerül az eszköz piaci értéke, és ha szükséges, az értékvesztés a piaci értékig elszámolásra kerül. Ha nincs lehetőség az egyes eszköz piaci értékének meghatározására, a Bank annak az eszközcsoportnak a piaci értékét határozza meg, ahová az adott eszköz tartozik. Ha az épületek, berendezések, egyéb tárgyi eszközök és immateriális javak könyv szerinti értéke nagyobb, mint a várhatóan megtérülő összeg, a különbözet azonnal leírásra kerül a várhatóan megtérülő értékig. A Bank nem rendelkezik határozatlan hasznos élettartamú immateriális javakkal. 2.10. Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségek az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek vagy az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek között kerülnek bemutatásra az egyedi pénzügyi kimutatásokban a következő sorokon: - Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek - Repo kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok - Fedezeti célú származékos pénzügyi kötelezettségek - Egyéb pénzügyi kötelezettségek A Bank a kezdeti megjelenítéskor a pénzügyi kötelezettségeket annak valós értékén értékeli növelve vagy csökkentve – amennyiben a pénzügyi kötelezettség nem eredménnyel szemben valós értéken értékelt – azon tranzakciós költségekkel, amelyek közvetlenül a pénzügyi kötelezettség megszerzésének vagy kibocsátásának tulajdoníthatók. A pénzügyi kötelezettségek kezdeti valós értéke általában megegyezik az ügyleti árral. Ha azonban az összegek nem egyenlőek, el kell számolni a kezdeti valósérték-különbözetet. Ha a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely kizárólag megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a Bank a kezdeti valósérték-különbözetet az egyedi eredménykimutatásban jeleníti meg. Amikor a pénzügyi kötelezettség valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely nem megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, tranzakciós ár és a valós érték közötti különbséget elhalasztják, és szisztematikusan az eredményben számolják el.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 29 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.10. Pénzügyi kötelezettségek [folytatás] Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek esetében, a pénzügyi kötelezettség keletkeztetésével összefüggésben kifizetett díjakat, jutalékokat a Bank az instrumentum futamideje alatt számolja el az eredményben effektív kamatláb módszert használva. Bizonyos esetekben a Bank a pénzügyi kötelezettségei egy részét (jellemzően kibocsátott kötvényeket) a lejárat előtt visszavásárolja. Ilyen esetben az instrumentumért fizetett ellenérték és a pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékének a különbözete az eredményben kerül elszámolásra, a nem kamatjellegű bevételek között. 2.11. Lízing Egy szerződés lízingnek minősül vagy lízinget tartalmaz, ha egy időszak tekintetében ellenérték fejében átadja a jogot egy azonosított eszköz használatának ellenőrzése felett. Az eszköz használatához kapcsolódó költségek – amelyek korábban operatív bérleti díjként jelentek meg – a standard alkalmazását követően a használatijog-eszköz értékcsökkenéseként és a lízingkötelezettség kamatjellegű ráfordításaként kerülnek kimutatásra. A használatijog-eszköz értékcsökkenése lineárisan, a lízingkötelezettség pedig effektív kamatláb módszerrel kerül elszámolásra. Lízingkötelezettségek megjelenítése A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenítésre kerülnek azon lízingkötelezettségek, amelyek az IFRS 16 rendelkezései alapján operatív lízingként minősített szerződésekhez kapcsolódnak. A lízingkötelezettséget a kezdőnapon az addig a napig ki nem fizetett lízingdíjak jelenértékeként kell értékelni. A lízingdíjakat az implicit kamatlábbal kell diszkontálni, amennyiben az könnyen meghatározható. Ha ez a kamatláb nehezen meghatározható, a lízingbevevőnek a járulékos lízingbevevői kamatlábat kell használnia. A Bank által alkalmazott átlagos járulékos lízingbevevői kamatláb ~5,3%. A kezdőnapon a lízingkötelezettségben figyelembe vett lízingdíjak a mögöttes eszköz lízingfutamidő alatti használati jogáért járó, a kezdőnapig ki nem fizetett következő összegekből állnak: - fix díjak csökkentve az esedékes lízingösztönzőkkel; - változó lízingdíjak, amelyek valamely indextől vagy rátától függenek, kezdeti értékelésük alapja a kezdőnapi index vagy ráta; - a lízingbevevő által a maradványérték-garanciák keretében várhatóan kifizetendő összegek; - a vételi opció lehívási ára, ha a lízingbevevő ésszerűen biztos abban, hogy lehívja az opciót; és - a lízing megszüntetése miatti kötbérek, ha a lízing futamideje egy lízingmegszüntetési opció lízingbevevő általi lehívását is tükrözi. A Bank él a standardban meghatározott megjelenítési kivételekkel, így a rövid futamidejű (12 hónapnál rövidebb), és a kisértékű (kevesebb, mint 1,5 millió forint) mögöttes eszközt tartalmazó lízingekhez kapcsolódó lízingdíjakat a futamidő alatt lineárisan számolja el. Használatijog-eszköz megjelenítése A használatijog-eszköz a kezdeti megjelenítéskor bekerülési értéken kerül értékelésre. A használatijog-eszköz bekerülési értéke a következőkből áll: - a lízingkötelezettség kezdeti megjelenítési értéke; - a kezdőnapon vagy azt megelőzően fizetett lízingdíjak, csökkentve a kapott lízingösztönzőkkel; - kezdeti közvetlen költségek; és - becsült költségek a mögöttes eszköz leszerelésével, elszállításával és a helyszín helyreállításával vagy a mögöttes eszköz lízingfeltételekben előírt állapotának helyreállításával kapcsolatban, kivéve, ha e költségek készletek előállítása érdekében merültek fel. A Bank a használatijog-eszközöket elkülönítetten mutatja be a Pénzügyi helyzet kimutatásban. 2.12. Jegyzett tőke A Bank jegyzett tőkeként mutatja ki a Cégbíróságon bejegyzett, alapszabályban meghatározott alaptőke összegét. A jegyzett tőke, az a tőkerész, amelyet a tulajdonosok a vállalkozás alapításakor, illetve tőkeemeléskor időbeli korlátozás nélkül bocsátottak a vállalkozás rendelkezésére. A jegyzett tőke összege nem változott a tárgyidőszak alatt
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 30 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.13. Kamatbevételek, kamatbevételekhez hasonló bevételek és kamatráfordítások A kamatbevételek és kamatráfordítások az eredménykimutatásban az effektív kamatmódszer alapján kerülnek kimutatásra arra az időszakra vonatkozóan, amelyhez kapcsolódnak. A Bank az 1-es és 2-es szakaszba sorolt kitettségek esetén az effektív kamatelszámolást a pénzügyi instrumentum bruttó könyv szerinti értéke alapján határozza meg. A 3-as szakaszba sorolt és a POCI kitettségek esetében a kamatbevétel elszámolása a pénzügyi instrumentum nettó könyv szerinti értéke alapján történik effektív kamatlábmódszer ill. hitelkorrigált effektív kamatlábmódszer alkalmazásával. A kamatbevételhez hasonló bevételek között kerülnek elszámolásra, nem effektív kamat módszerrel a származékos pénzügyi instrumentumok időarányos kamatbevételhez hasonló bevételei, valamint a kamat-swap ügyletek nyereségjellegű valós érték változásai. Az FVTPL hitelek kamatbevétele az ügyleti kamat alapján kerül kalkulálásra és a Kamatbevételhez hasonló bevételek soron jelenik meg. Fedezeti nyereségek és veszteségek a 2.4.3. jegyzetben kerülnek megjelenítésre. A hitelekhez és betétekhez kapcsolódó kamatok elhatárolása naponta történik. A kamatbevételek és kamatráfordítások között kerülnek elszámolásra bizonyos tranzakciós költségek, valamint a kamatozó instrumentumok kezdeti bekerülési értéke és effektív kamatmódszerrel meghatározott lejáratkori értéke közötti prémium-diszkont amortizáció. A Bank kamatbevételt, illetve kamatráfordítást számol el hitelek, bankközi kihelyezések, egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok, amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok, valamint bankközi kötelezettségek, kibocsátott értékpapírok után. 2.14. Díjak, jutalékok Azon díjak és jutalékok, amelyek nem az amortizált bekerülési érték modell részei, a konszolidált eredménykimutatásban az időbeli elhatárolás elve alapján, az IFRS 15 Vevőkkel kötött szerződésekből származó árbevétel standardnak megfelelően kerülnek elszámolásra. A Bank akkor számolja el a bevételeket, amikor az adott szolgáltatás kapcsán a teljesítési kötelmeit kielégítette, a szolgáltatást teljesítette, a vevő az eszköz feletti ellenőrzést megszerezte és valószínű, hogy a szolgáltatás ellenértéke be fog folyni. Azon szolgáltatások esetében, ahol a Bank az eszköz feletti ellenőrzést folyamatosan adja át és ezáltal a teljesítési kötelmet is folyamatosan elégíti ki, a bevétel az időbeli elhatárolás elve alapján folyamatosan kerül elszámolásra. Az egyéb díjak elsősorban olyan, a jelzáloglevél kibocsátáshoz tartozó ráfordítások, amelyek egyedi kibocsátásokhoz nem rendelhetőek hozzá, illetve az FVTPL hitelekkel kapcsolatos díjakat tartalmazza, amelyek felmerüléskor kerülnek elszámolásra. A Bank azon szolgáltatásokból származó díj- és jutalékbevételei, amelyek esetében a teljesítési kötelmek idővel kerülnek kielégítésre: Biztosítási díjbevételek Tekintve, hogy a Bank biztosítási szolgáltatást nem nyújt az ügyfelei részére, azokat csak közvetíti, az ügyfeleknek felszámított és a biztosító részére továbbutalt díjbevételek és díjráfordítások nettó módon kerülnek kimutatásra a díjbevételek között. A folyamatosan nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos díjak a szolgáltatásnyújtás időtartama alatt időarányosan kerülnek elszámolásra jellemzően havonta. Egyéb díjbevételek Itt kerülnek elszámolásra a fenti kategóriákba nem tartozó, a bank eredménye szempontjából nem jelentős díjbevételek (pl.: külön eljárási díj, okiratmásolás díja, stb.). Az egyéb díjak lehetnek folyamatos szolgáltatásnyújtáshoz vagy eseti ügyintézéshez kapcsolódó díjak. A folyamatos díjak havonta előre vagy utólag kerülnek elszámolásra, jellemzően fix mértékben. Az eseti díjak a szolgáltatási kötelem kielégítését követően azonnal elszámolásra kerülnek, jellemzően szintén fix összegben. A folyamatosan nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos díjak jellemzően havonta kerülnek elszámolásra. Az eseti szolgáltatások díjai a szolgáltatásnyújtást követően azonnal elszámolásra kerülnek.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 31 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.15. Nyereségadó A Bank a társasági adót, a helyi iparűzési adót és az innovációs járulékot tekinti az IAS 12 szerinti tényleges adónak. A pénzügyi kimutatásokban és az adóbevallásban jelentkező eredmény közötti átmeneti időbeli eltérések miatt halasztott adó elszámolására olyan adókulcsokkal került sor, amelyek várhatóan a halasztott adó eszköz realizálásakor, illetve a halasztott adó kötelezettségek teljesítésekor érvényben lesznek. A tényleges adókövetelés vagy tényleges adókötelezettség a társasági nyereségadóhoz az iparűzési adóhoz és az innovációs járulékhoz kapcsolódóan külön-külön kerül bemutatásra a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásában. A Második Pillér (Pillar II) – Globális adóalap-erózió elleni modellszabályok ("GloBE"), globális minimumadó – legalább 15%-os minimális tényleges adókulcsot vezet be, amelyet egy meghatározott szabályrendszer alapján számítanak ki. A Második Pillérre vonatkozó jogszabályokat a Bank által működtetett egyes joghatóságokban már hatályba léptették vagy lényegében hatályba léptették. A jogszabály a Bank 2024. január 1-jén kezdődő pénzügyi évében lépett hatályba. A Bank ezt a kiegészítő adót IAS 12 szerinti jövedelemadónak tekinti. A Bank halasztott adókövetelést olyan mértékben jelenít meg minden olyan levonható átmeneti különbözetre, amilyen mértékben valószínű, hogy az átmeneti különbözet a belátható jövőben visszafordul és elegendő adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben az átmeneti különbözet felhasználható. A Bank a halasztott adókövetelést olyan és csak olyan mértékben jeleníti meg minden olyan levonható átmeneti különbözetre, amely leányvállalatokba, fióktelepekbe és társult vállalkozásokba történt befektetésekből, vagy közös vállalkozásokban lévő érdekeltségekből származik, amennyiben valószínű, hogy: - az átmeneti különbözet a belátható jövőben visszafordul, és - elegendő adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben az átmeneti különbözet felhasználható. A Bank mérlegeli az IAS 12 szerinti adóköteles átmeneti különbözetek rendelkezésre állását és az egyéb jövőbeni adóköteles nyereségek valószínűségét annak meghatározásához, hogy lesz-e jövőbeni adóköteles nyereség. A Bank halasztott adókötelezettséget jelenít meg minden olyan adóköteles átmeneti különbözetre, amely leányvállalatokba, fióktelepekbe és társult vállalkozásokba történt befektetésekkel, vagy közös vállalkozásokban lévő érdekeltségekkel kapcsolatos, kivéve, ha mindkét következő feltétel teljesül: - a Bank ellenőrizni tudja az átmeneti különbözet felhasználásának ütemezését, és - valószínű, hogy az átmeneti különbözet a belátható jövőben nem fordul vissza. A Bank csak akkor számítja be halasztott adóköveteléseit és halasztott adókötelezettségeit egymással szemben, ha: - jogszabályilag kikényszeríthető joga van ahhoz, hogy a tényleges adóköveteléseit beszámítsa a tényleges adókötelezettségeivel szemben; és - a halasztott adókövetelések és a halasztott adókötelezettségek olyan nyereségadókhoz kapcsolódnak, amelyeket ugyanaz az adóhatóság vetett ki vagy • ugyanarra az adóalanyra, vagy • olyan különböző adóalanyokra, amelyek nettó alapon kívánják rendezni tényleges adóköveteléseiket és adókötelezettségeiket. A társasági adótörvény alapján a Jelzálogbank Zrt. tagja az OTP Bank által képviselt társasági adócsoportnak. 2.16. Bankadó A Bank a 2006. évi LIX. törvény alapján bankadó fizetésére kötelezett. Mivel a bankadó alapja a Bank, illetve az adott entitások egyedi pénzügyi kimutatásainak korrigált mérlegfőösszege az adóévet megelőző második adóévben, nem pedig a tárgyévi adóköteles nyereség, emiatt a bankadó inkább minősül adminisztratív ráfordításnak, semmint nyereségadónak. A magyar Kormány a 2022. június 4-én kihirdetett 197/2022. (VI. 4.) Kormányrendelettel átmeneti jelleggel, a 2022-es és 2023-as évek vonatkozásában a hitelintézeteket és pénzügyi vállalkozásokat sújtó extraprofit-adó kivetéséről döntött. A 2024. év során az extraprofitadóról szóló Kormányrendelet módosításra került és az extraprofitadó fizetési kötelezettség a 2025. évre is kiterjesztésre került. A Jelzálogbanknak a 2025. évben 1,1 milliárd forint extraprofitadó fizetési kötelezettsége keletkezett. Az extraprofitadó az egyéb adminisztratív ráfordítások között kerül kimutatásra az eredménykimutatásban nem a nyereségadó soron.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 32 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.17. Függő és jövőbeni kötelezettségek, céltartalékok A Bank a rendes üzletmenet során mérlegen kívüli tranzakciókkal is foglalkozik, melyek között szerepelnek hitelnyújtási kötelezettségek és tranzakciók pénzügyi instrumentumokkal. A fenti tételekre vonatkozó céltartalékok szintje úgy van megállapítva, hogy fedezetet nyújtson az esetleges jövőbeni várható veszteségekre. A függő kötelezettségek esetében, a Menedzsment a tartalékolás kellő szintjét az egyes tételek, a veszteséggel kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok, az adott gazdasági feltételek, a különböző tranzakciók kockázati tényezői, és egyéb lényeges tényezők mérlegelése alapján határozza meg. A Bank az ide tartozó függő kötelezettségekre akkor képez céltartalékot az IAS 37 standarddal összhangban, amikor egy múltbeli eseményből kifolyólag jelenbeli kötelezettsége keletkezik; valószínűsíthető, hogy gazdasági hasznot termelő forrásokból származó kifizetésekre lesz szükség a kötelezettség teljesítéséhez; valamint a kötelezettség mértéke megbízhatóan valószínűsíthető. Az egyéb céltartalék magában foglalja a le nem zárt peres ügyekből várható kötelezettségekre, nyugdíjakra és a visszaigazolt akkreditívekre elszámolt céltartalékot. Céltartalékot képez a Bank, ha egy múltbeli esemény következtében meglévő kötelme áll fenn, valószínű, hogy a kötelem teljesítéséhez gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, és a kötelem összegére megbízható becslés készíthető. Az IFRS 9 standard hatálya alá tartozó pénzügyi garanciákra és hitelnyújtási elkötelezettségekre a várható veszteség alapú modell alapján kerül kiszámításra a céltartalék. A kezdeti megjelenítést követően az ilyen szerződést a Bank a következők közül a magasabb értéken értékeli: az elszámolt veszteség összege vagy a kezdetben megjelenített összeg, csökkentve az IFRS 15 elveivel összhangban megjelenített jövedelem halmozott összegével. 2.18. Részvény-alapú kifizetések és munkavállalói juttatások A Bank alkalmazza az IFRS 2 Részvény-alapú kifizetések standard előírásait. A Bank részvényben teljesített részvény-alapú juttatásokat nyújt bizonyos munkavállalói részére. Ezeknek a juttatásoknak a Bank által becsült mennyiségét a kibocsátás napján számított valós értéken kell értékelni és az eredménykimutatásban személyi jellegű ráfordításként kell elszámolni, időarányosan az értékelt üzleti év során. A valós érték számításához a Bank binomiális modellt alkalmaz. A modellben alkalmazott várható élettartamot módosítani kell az átruházásra, illetve lehívásra vonatkozó különböző korlátozások hatásával a Bank legjobb megítélése szerint A Bank alkalmazza az IAS 19 Munkavállalói juttatások standard előírásait. A Bank rövidtávú munkavállalói juttatásai jellemzően a bérek és jutalmak, prémiumok, fizetett szabadságok, illetve egyéb ingyenesen nyújtott szolgáltatások (egészségügyi ellátás, ingyenes üdülés, stb.). A rövidtávú munkavállalói juttatások közé azok a juttatások tartoznak, amelyeket a Bank a fordulónapot követő 12 hónap során fog várhatóan kifizetni. Ezen juttatásokat a Bank a juttatás nem diszkontált összegében számolja el ráfordításként és kötelezettségként az egyedi pénzügyi kimutatásaiban. A hosszútávú munkavállalói juttatások közé tartoznak a jubileumi jutalmak. A hosszútávú munkavállalói juttatásokat a Bank kötelezettségként és ráfordításként számolja el az egyedi pénzügyi kimutatásaiban. A kötelezettség rendszeresen felülvizsgálatra kerül. A kötelezettség újraértékeléséből származó többlet vagy hiány a tárgyévi eredményben kerül elszámolásra. (Személyi jellegű ráfordítások) 2.19. Állami támogatások A Bank által végzett főtevékenység támogatott a Magyar Állam által, azért, hogy kompenzálja az ügyfelek által fizetendő, és jogszabály által maximalizált kamatok, valamint a kibocsátott jelzáloglevelek után a Bank által fizetendő kamatok közötti különbözetet. A támogatásokat kamatbevételként kell az eredményben elszámolni, felmerülésük időszakában, mértéke jogszabály alapján meghatározott, összegét havonta számolják egészen az adott hitel kamattámogatási idejének a végéig.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 33 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás] 2.20. Cash-Flow kimutatás Az üzleti tevékenységből, a kihelyezési tevékenységből és a finanszírozási tevékenységből származó pénzforgalmakat a Bank az Egyedi Cash-Flow Kimutatásában elsősorban bruttó alapon mutatja be. A nettó alapon történő bemutatást a Bank a következő esetekben alkalmazza: • amikor a pénzforgalmak inkább az ügyfél tevékenységét tükrözik, nem pedig a Bankot, és • azon tételek esetében, ahol a forgalom gyors, az összegek nagyok és a lejáratok rövidek. Az egyedi cash-flow kimutatás szempontjából a Bank készpénznek és készpénz-egyenértékesnek a Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Nemzeti Bankokkal mérlegsor egyenlegét tekinti, kivéve a Nemzeti Bankoknál elhelyezett kötelező tartalékok összegét. A Bank ezen a mérlegsoron mutatja ki a forint és deviza/valutapénztárak egyenlegeit, valamint a központi bankoknál és más bankoknál fennálló látra szóló betétek állományát, valamint pénzforgalmi számlák egyenlegeit. A fedezeti ügyletek egyedi pénzáramlásai ugyanazon soron kerül bemutatásra, mint az alapügylet. A monetáris tételek záró devizaárfolyamra történő átszámításából adódó nem realizált nyereség és veszteség, valamint a származékos pénzügyi instrumentumok nem realizált nyeresége és vesztesége a működési cash flowban kerül bemutatásra elkülönülten. Fedezeti nyereség és veszteség ugyanazon a soron szerepel, lásd 2.4.3. jegyzet. 2.21. Szegmens riport A működési szegmensek olyan üzleti tevékenységet folytató összetevők, amelyek bevételt vagy kiadásokat hozhatnak, amelyek működési eredményeit a fő működési döntéshozó (Chief Operating Decision Maker; CODM) rendszeresen felülvizsgálja, és amelyekről diszkrét pénzügyi információk állnak rendelkezésre. A CODM az a személy vagy személyek csoportja, aki erőforrásokat oszt ki és értékeli az egység teljesítményét. A CODM feladatait a Bank Ügyvezető testülete látja el. Az OTP Jelzálogbank az OTP Bank jelzáloghitelezéssel foglalkozó leányvállalata, tevékenységét a jelzálog- hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény szabályozza. Szakosított hitelintézetként az OTP Jelzálogbank fő üzleti tevékenysége kizárólag magyarországi ingatlanokkal fedezett lakossági jelzáloghitelek nyújtása. Kiegészítő tevékenységként a társaság ingatlanok értékelésével is foglalkozik. A társaság jogosult jelzáloglevelek kibocsátására, ezzel szemben betétgyűjtésre nem. A Jelzálogbank belső beszámolási struktúrájának értékelése alapján a vezetés egyetlen működési szegmenset jelölt meg, amely szegmens földrajzilag sincs megbontva, mert a Jelzálogbank a tevékenységét kizárólag Magyarországon végzi. Mivel a Jelzálogbank működése egyszerű, kevésbé összetett termékportfólióval, a Bank vezetése egyetlen termék- és földrajzi szegmensként irányítja és ellenőrzi a Jelzálogbank tevékenységét.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 34 3. SZ. JEGYZET: JELENTŐS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS DÖNTÉSEK A SZÁMVITELI POLITIKA ALKALMAZÁSAKOR Az EU által befogadott IFRS követelményeinek megfelelő egyedi pénzügyi kimutatások készítése megköveteli adott becslések és feltételezések alkalmazását, melyek befolyásolják a pénzügyi kimutatásokban és a jegyzetekben szereplő összegeket. A becslések és a kapcsolódó feltételezések múltbeli tapasztalatokon és más, relevánsnak minősített tényezőkön alapulnak. A számviteli becsléseket és az ezeket megalapozó feltételezéseket folyamatosan felül kell vizsgálni. A számviteli becslések módosításait a módosítás időszakában kell elszámolni. A tényleges eredmények eltérhetnek ezen becslésektől. A becslések főbb területei a következők: 3.1. Hitelkockázati kitettségnek kitett pénzügyi instrumentumok értékvesztése A Bank rendszeresen felülvizsgálja a pénzügyi instrumentumok állományát értékvesztés szempontjából. A Menedzsment a tartalékolás kellő szintjét az egyes hitelek és kihelyezések, veszteséggel kapcsolatos korábbi tapasztalatok, az adott gazdasági feltételek, a különböző hitelkategóriák kockázati tényezői és egyéb lényeges tényezők mérlegelése alapján határozza meg. Háromszintű modell került kialakításra az IFRS 9 előírásainak való megfelelőségre. Az új értékvesztés módszertanban osztályozva vannak a pénzügyi instrumentumok annak érdekében, hogy meghatározásra kerüljön a kezdeti megjelenítést követően a hitelkockázat jelentős növekedése, illetve lehetővé váljon az IFRS 9 szerint értékvesztett pénzügyi eszközök azonosítása. Azon instrumentumok esetében, amelyek értékvesztettek vagy jelentősen megnő a hitelkockázatuk, a teljes élettartamuk alatt várható hitelezési veszteség kerül elszámolásra. 3.2. Jegyzett piaci ár nélküli instrumentumok értékelése Aktív piaccal nem rendelkező pénzügyi instrumentumok valós értékét értékelési modellek alkalmazásával állapítja meg a Bank. A modelleket rendszeresen felülvizsgálják, és minden egyes modell a legfrissebb piaci adatokra épül. A modellek a rendelkezésre álló piaci adatokra épülnek, ezért használatuk során bizonyos becslésekkel és feltételezésekkel kell élni (korrelációk, volatilitások, stb.). A feltételezések változása befolyásolhatja a pénzügyi instrumentumok bemutatott valós értékét. IFRS 13 Valós értéken történő értékelés megállapít a valós értéken történ ő értékelés és a kapcsolódó közzétételek következetességének és összehasonlíthatóságának növelése érdekében egy valósérték-hierarchiát. Ez a hierarchia három szintbe kategorizálja a valós érték meghatározására használt értékelési módszerek inputjait. A valósérték- hierarchia a legnagyobb jelent ő séget az azonos eszközök vagy kötelezettségek aktív piacain meglév ő jegyzett (nem módosított) áraknak tulajdonítja, a legkisebbet pedig a nem megfigyelhet ő inputoknak. A Bank minden beszámolási időszakban eszközönként értékeli a szintbesorolást, és szükség esetén átsorolja az instrumentumokat a beszámolási időszak eleji tények alapján. A valós értéken történ ő értékelés célja az, hogy megbecsüljék azt az árat, amelyen az eszköz értékesítésére vagy a kötelezettség átruházására irányuló szabályos ügylet végbemenne a piaci szerepl ő k között az értékelés id ő pontjában a fennálló piaci feltételek mellett. 3.3. Céltartalékok A hitelkeretek igénybe nem vett részére és a bankgaranciákra a céltartalék megképzése IFRS 9 standard előírásai szerint került elszámolásra. Ezekre az instrumentumokra a hitelkonverziós faktor figyelembevételével kerül a céltartalék meghatározásra, amely a le nem hívott keret azon részét jelenti, amelyet valószínűleg le fognak hívni. Az egyéb céltartalék magában foglalja a le nem zárt peres ügyekből várható kötelezettségekre elszámolt céltartalékot.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 35 4. SZ. JEGYZET: MAKROKÖRNYEZET, GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA AZ OTP JELZÁLOGBANKRA (millió Ft-ban) Extraprofit-adó 2025. június 19-én az Országgyűlés a 2025. évi LIV. törvényével úgy határozott, hogy a 2026-os évre is fenntartja a pénzügyi szervezetek extraprofit adó fizetési kötelezettségét. 2026-ban az adó alapja a 2024. évi korrigált eredmény, mértéke 20 milliárd forint adóalapig 8%-ra, afelett 18%-ról 20%-ra emelkedik. A befizetendő adó felezésének lehetősége a korábbiakhoz hasonlóan fennmarad, a jogszabályban meghatározott feltételek mellett. A Kormány 358/2025. (XI. 13.) Korm. rendeletének megfelelően az extraprofit adó törvény rendelkezéseit az alábbi eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni: 2026-tól az adó kulcsa az adóalap 20 milliárd forintot meg nem haladó része után 10 százalék (8 százalék helyett), az e feletti összegre 30 százalék (20 százalék helyett). 2026- ban az állampapír vásárláshoz kapcsolódó adócsökkentés szabályai szigorodnak: a csökkentés mértéke legfeljebb az említett állampapírállomány-növekmény 10%-a, és legfeljebb az enélkül számított extraprofitadó-kötelezettség 30%-a (50%-a helyett). Kamatstop A Kormány 2025. június 26-án a 170/2025 (VI.26) rendeletében döntött a lakáshitelekre vonatkozó kamatstop 2025. december 31-ig történő meghosszabbításáról. A Kormány 2025. november 26-án a 364/2025. (XI.26.) rendeletében a lakáshitelekre vonatkozó kamatstop 2026. június 30-ig történő meghosszabbításáról döntött. Családtámogatások, gazdaságélénkítő programok 2025. január 1-jétől a fedezeti érték 90%-áig lehet lakáshitelt felvenni energiahatékony lakásokra, a törlesztőrészlet pedig, jövedelemtől függetlenül, elérheti a jövedelem 60%-át. 2025. január 1-jén elindult az 5.000 főnél kisebb népességű településeken a Vidéki Otthonfelújítási Támogatás legfeljebb 3 millió forint összegben, a munka- és anyagköltségek 50%-ának erejéig. Az igénylők körét több alkalommal módosították, így a támogatás immár többek között nyugdíjasok számára is elérhető. A beruházási költségek megelőlegezésére maximum 6 millió forintos, 3%-os ügyfélkamattal rendelkező, államilag kamattámogatott végig fix kamatozású otthonfelújítási jelzáloghitel igényelhető. 2025. október 15-én módosultak az energetikai otthonfelújítási program feltételei, amely a 2007 előtt épült családi házak korszerűsítését célozza. A maximálisan igényelhető összeg 6 millióról 10 millió forintra emelkedett, amelyből 5 millió forint vissza nem térítendő támogatás, 5 millió pedig kamatmentes kölcsön formájában vehető igénybe. A szükséges önerő mértéke 5%-ra csökkent, megszűnt a kötelező kivitelezői regisztráció, és bővült a támogatható tevékenységek köre, például már árnyékolók, napkollektorok és vezérlési rendszerek is finanszírozhatók. 2025. szeptember 1-jétől igényelhető az állami kamattámogatott Otthon Start lakáshitel, ami családi állapottól és gyermekvállalásra tett ígérettől függetlenül elérhető. A hitel feltételei a kihirdetés óta több alkalommal módosításra kerültek, de a lényegi elemek változatlanok maradtak: a maximum 50 millió forint összegű hitel csak egy alkalommal igényelhető, legfeljebb 3%-os fix kamat mellett, legfeljebb 25 éves futamidőre és legalább 10% önerő mellett. A kérelmező az utóbbi 10 évben nem rendelkezhetett 50%-ot meghaladó tulajdonrésszel értékesebb lakóingatlanban, továbbá legalább két év folyamatos társadalombiztosítási jogviszonnyal kell rendelkezzen. A hitelezett magyarországi ingatlan értéke lakás esetén legfeljebb 100 millió forint, családi ház esetén 150 millió forint lehet, míg négyzetméterára nem haladhatja meg az 1,5 millió forintot. A hitel kombinálható más (támogatott) lakáshitelekkel is. A termék részletes szabályai a 227/2025. (VII. 31.) Kormányrendeletben érhetők el.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 36 4. SZ. JEGYZET: A GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA AZ OTP JELZÁLOGBANKRA (millió Ft- ban) [folytatás] Kamatstoppal érintett módosított pénzügyi eszközök a Bankban a 2025. december 31-ével zárult évre (millió forintban) A kamatplafon 2025.12.31-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 174.180 Kamatstop miatti módosítás -3.646 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 170.534 Értékvesztés -1.772 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 168.762 A kamatplafon 2026.06.30-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 167.874 Kamatstop miatti módosítás -3.394 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 164.480 Értékvesztés -1.408 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 163.072 Kamatstoppal érintett módosított pénzügyi eszközök a Bankban a 2024. december 31-ével zárult évre (millió forintban) A kamatplafon 2024.12.31-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 191.765 Kamatstop miatti módosítás -4.457 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 187.308 Értékvesztés -3.127 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 184.181 A kamatplafon 2025.06.30-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 182.855 Kamatstop miatti módosítás -3.911 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 178.944 Értékvesztés -2.124 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 176.820
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 37 5. SZ. JEGYZET: PÉNZTÁRAK, BETÉTSZÁMLÁK, ELSZÁMOLÁSOK A MAGYAR NEMZETI BANKKAL (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli forint 150 21.021 deviza 16 17 Részösszesen 166 21.038 Értékvesztés ‐ ‐32 Összesen 166 21.006 Kötelező jegybanki tartalék 121 136 Pénzeszközök záró egyenlege 45 20.870 Ebből OTP Bankkal szembeni követelés 22 20.830 Értékvesztés állományváltozása 2025 2024 Január 1-i egyenleg 32 46 Értékvesztés képzés 238 444 Értékvesztés visszaírás ‐270 ‐458 Záróegyenleg ‐ 32 Kötelező jegybanki tartalékráta mértéke 8% (2025.08.01-től) 10% (2025.07.31-ig)* 10% (2024.01.01-től) *2025. augusztus 1-től a kötelező tartalék mértéke ismét megváltozott. A Banknak jegybanki rendelet alapján forrásának meghatározott százalékában kötelező tartalékot kell elhelyeznie az MNB-nél. A kötelező tartalék meghatározásakor az alábbi tartalékköteles forrásokat kell figyelembe venni: a) betétek és felvett hitelek, b) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, c) 2023.07.01-től a repók, A kötelező tartalék összege a tartalékköteles források állománya és a kötelező tartalékráta szorzata, amely mértékét az MNB külön rendeletben határozza meg. A Bank a kötelező tartalék-előírást utólag, a tartalékszámítási időszakot követő második hónapban köteles teljesíteni, naponta. A Bank a kötelező tartalék-előírást azáltal teljesíti, hogy a kiszámított kötelező tartalék összegének megfelelő pénzeszközt az MNB által vezetett forint pénzforgalmi számláján tartja.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 38 6. SZ. JEGYZET: BANKKÖZI KIHELYEZÉSEK, KÖVETELÉSEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli: Forint 171.478 36.714 Deviza 3.892 ‐ Éven túli: Forint 191.662 344.408 Kihelyezések összesen 367.032 381.122 Értékvesztés ‐169 ‐438 Összesen 366.863 380.684 Ebből: OTP Bankkal szembeni követelés 175.075 211.869 Értékvesztés állományváltozása 2025 2024 Január 1-i egyenleg 438 470 Értékvesztés képzés 838 832 Értékvesztés visszaírás ‐1.107 ‐864 Záróegyenleg 169 438 A bankközi kihelyezések, követelések kamatozása (%): 2025 2024 Éven belüli: Forint 6,5% 6,5% - 7,41% Deviza 2,01% - 2,40% ‐ Éven túli: Forint 7,3%-7,6% 6,49%-7,14% Bankközi kihelyezések átlagos kamata Forint 6,10% 6,83% 7. SZ. JEGYZET: EGYÉB ÁTFOGÓ EREDMÉNNYEL SZEMBEN VALÓS ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Magyar államkötvények ‐ 15.435 Összesen: ‐ 15.435 A teljes értékpapír portfólió forintban volt denominálva 2024. december 31-én. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok kamatkondíciói és lejárata az alábbiak szerint összegezhető: 2025 2024 Éven belüli fix kamatozású 15.435 Összesen ‐ 15.435 Kamatozás: 5,5% Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok értékelésével összefüggő adatok 2024. december 31-én: 2024 Amortizált bekerülési érték Nettó Valós érték Nettó érték Magyar államkötvények 15.645 15.435 Összesen 15.645 15.435
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 39 8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban) Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 2025 2024 Rövid lejáratú hitelek (éven belüli) 43.626 34.298 Hosszú lejáratú hitelek (éven túli) 813.234 524.514 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek összesen 856.860 558.812 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025 2024 Rövid lejáratú hitelek (éven belüli) 89.045 88.032 Hosszú lejáratú hitelek (éven túli) 1.375.317 1.256.830 Bruttó hitelek összesen 1.464.362 1.344.862 Értékvesztés ‐7.163 ‐7.403 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek összesen 1.457.199 1.337.459 A hitelállomány devizanemenkénti megoszlása (%): 2025 2024 Forint 99,99% 99,99% Deviza 0,01% 0,01% Összesen: 100% 100% Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek kamatozására vonatkozó információk (%): 2025 2024 Forinthitelek 2,26%-30,66% 1,314% - 28,32% Forinthitelek átlagkamata 7,49% 7,56% Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek kamatozására vonatkozó információk (%): 2025 2024 Éven belüli forinthitelek 1,55%-22,61% 1,02% - 20,17% Éven túli forinthitelek 0,62%-18,00% 0,01% - 19,05% Devizahitelek 2,19% - 9,72% 1,9% - 9,72% Forinthitelek átlagos kamata 7,09% 7,31% Devizahitelek átlagos kamata 4,81% 4,77%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 40 8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban) [folytatás] Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek értékvesztésének állományváltozása az alábbi volt: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 7.403 12.051 Értékvesztés képzés 10.566 14.643 Értékvesztés visszaírás ‐10.413 ‐18.616 ebből: az értékvesztés kalkulációhoz használt paraméterek változásának hatása ‐332 ‐5.274 Értékvesztés felhasználás ‐393 ‐675 Záróegyenleg 7.163 7.403 A hitelek ingatlanfedezet mellett nyújtott lakáscélú, vagy szabadfelhasználású jelzáloghitelek. A hitelek biztosítékaként lekötött ingatlanokra vonatkozóan az ingatlan nyilvántartásban az OTP Jelzálogbank javára kerül bejegyzésre a jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom. Ezek a hitelek és hitelbiztosítékok szerepelnek a Bank fedezet-nyilvántartásában. 2006. elejétől 2018. végéig a Bank termőföld vásárlási célú jelzáloghiteleket is nyújtott. Az állam – közvetlenül a kölcsönt felvevőknek – kamattámogatást ad, amennyiben azok az előírt feltételeknek megfelelnek. A hitelezési és kihelyezési veszteségekre képzett értékvesztés az alábbiakban összegezhető: 2025 2024 Értékvesztés képzés kihelyezési veszteségekre ‐301 ‐46 Hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés 153 ‐3.973 Összesen ‐148 ‐4.019 Az OTP Jelzálogbank kizárólag éven túli lejáratú hiteleket nyújt. A Bank a minősített nem állami támogatott és nem állami garanciás hiteleket valós értéken értékesíti visszkereset nélkül az OTP Faktoring Zrt-nek, az állami támogatott és állami garanciás hiteleket szintén valós értéken értékesíti visszkereset nélkül az OTP Bank Nyrt-nek. 9. SZ. JEGYZET: BEFEKTETÉSEK LEÁNYVÁLLALATOKBAN (millió Ft-ban) 2025 2024 Befektetések leányvállalatokban OTP Ingatlanpont Kft. ‐ 2.117 OTP Pénzügyi Pont Zrt. ‐ 1.996 Összesen ‐ 4.113 Az átláthatóbb irányítás és a leányvállalati értékteremtés, valamint a csoportszintű költségcsökkentési politika miatt a Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.- ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Ezen leányvállalatok szakmai irányítása eddig is az OTP Bank Nyrt. felelősségi körébe tartozott. A két cég vételára 4.854 millió forint volt. A befektetések eladásán a Bank mintegy 551 millió forint árfolyamnyereséget számolt el az eredménykimutatásban.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 41 10. SZ. JEGYZET: AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Államkötvények 178.698 277.074 Összesen 178.698 277.074 Értékvesztés ‐499 ‐1.083 Összesen: 178.199 275.991 2025 2024 Január 1-i egyenleg 1.083 1.895 Értékvesztés elszámolás 50 302 Értékvesztés visszaírás ‐634 ‐1.114 December 31-i egyenleg 499 1.083 Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatozására vonatkozó információk: 2025 2024 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatozása 1,5% - 6,75% 1% - 6,75% Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok átlagkamata 6,53% 6,28% Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatkondíciói és hátralévő lejárata az alábbiak szerint összegezhetők: 2025 2024 éven belül: fix kamatozású 41.733 104.556 éven túl: fix kamatozású 136.965 172.518 Összesen 178.698 277.074
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 42 11. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) A Bank különböző típusú tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal rendelkezik. A következőkben bemutatjuk a Banknál lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értékének, a halmozott értékcsökkenésnek és amortizációnak, valamint az értékvesztésnek a nyitóértékről a záróértékre történő változása okait. Itt találhatók információk a tárgyi eszközök valós értékéről és azon eszközök bruttó értékéről, amelyek teljes mértékben értékcsökkentek, de még használatban vannak. 2025. december 31-ével zárult évre Immateriális javak Irodai berendezések Beruházások Használati jog eszközök Összesen Bruttó érték 2025. január 1-i egyenleg 2.360 92 ‐ 246 2.698 Évközi növekedés 275 5 11 10 301 Évközi csökkenés ‐147 ‐15 ‐6 ‐3 ‐171 2025. december 31-i egyenleg 2.488 82 5 253 2.828 Értékcsökkenés 2025. január 1-i egyenleg 2.072 53 ‐ 103 2.228 Évközi növekedés 158 11 ‐ 53 222 Évközi csökkenés ‐ ‐16 ‐ ‐ ‐16 2025. december 31-i egyenleg 2.230 48 ‐ 156 2.434 Nettó érték 2025. január 1-i egyenleg 288 39 ‐ 143 470 Évközi növekedés 117 ‐6 11 ‐43 79 Évközi csökkenés ‐147 1 ‐6 ‐3 ‐155 2025. december 31-i egyenleg 258 34 5 97 394 Valós értékek ‐ 34 ‐ ‐ 34 Teljesen leírt, de még használatban lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értéke 1.984 30 ‐ ‐ 2.014
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 43 11. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-ével zárult évre Immateriális javak Irodai berendezések Beruházások Használati jog eszközök Összesen Bruttó érték 2024. január 1-i egyenleg 2.184 61 - 239 2.484 Évközi növekedés 377 32 - 7 416 Évközi csökkenés ‐201 ‐1 - - ‐202 2024. december 31-i egyenleg 2.360 92 ‐ 246 2.698 Értékcsökkenés 2024. január 1-i egyenleg 1.945 43 - 50 2.038 Évközi növekedés 139 11 - 53 203 Évközi csökkenés ‐12 ‐1 - - ‐13 2024. december 31-i egyenleg 2.072 53 ‐ 103 2.228 Nettó érték 2024. január 1-i egyenleg 239 18 - 189 446 Évközi növekedés 238 21 - ‐46 213 Évközi csökkenés ‐189 - - - ‐189 2024. december 31-i egyenleg 288 39 ‐ 143 470 Valós értékek - 39 - - 39 Teljesen leírt, de még használatban lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értéke 1.886 41 - - 1.927 A Bank nem rendelkezik átmenetileg használaton kívüli ingatlanokkal 2025. december 31-én és 2024. december 31-én. 2025. december 31-én és 2024. december 31-én nem voltak jogcímkorlátozások, valamint kötelezettségek biztosítékaként elzálogosított ingatlanok, gépek és berendezések. A Bank nem rendelkezik a tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzésére vonatkozó szerződéses elkötelezettségekkel 2025. december 31-én és 2024. december 31-én. 12. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ SZÁRMAZÉKOS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) 2025 2024 Valós érték fedezeti kamatswap ügyletek ‐ 6.388 Valós érték fedezeti CCIRS ügyletek ‐ 15.140 Cash-flow fedezeti kamatswap ügyletek 2.869 4.365 Összesen 2.869 25.893
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 44 13. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) 2025 2024 Egyéb pénzügyi eszközök OTP MRP-vel szembeni követelés 2.235 1.745 Aktív időbeli elhatárolások 102 93 Vevőkövetelés, adott kölcsönök 279 268 Szállítóval szembeni követelés 11 10 Egyéb 286 366 Értékvesztés ‐66 ‐57 Egyéb pénzügyi eszközök összesen 2.847 2.425 Egyéb nem pénzügyi eszközök Adókövetelések, illetve túlfizetések 421 808 Állam megbízásából fizetett támogatások 2.305 1.157 Ráfordítások aktív időbeli elhatárolása 18 15 Függő és elszámolási számlák 1.013 589 Értékvesztés ‐7 ‐8 Egyéb nem pénzügyi eszközök összesen 3.750 2.561 Egyéb eszközök összesen 6.597 4.986 Az egyéb pénzügyi eszközökből várható veszteségekre képzett céltartalékok változása: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 57 55 Értékvesztés képzés (+) 47 38 Értékvesztés visszaírás (-) ‐23 ‐26 Értékvesztés felhasználás (-) ‐15 ‐10 December 31-i egyenleg 66 57 Az egyéb nem pénzügyi eszközök értékvesztésének változása: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 8 11 Értékvesztés képzés (+) 18 18 Értékvesztés visszaírás (-) ‐19 ‐21 December 31-i egyenleg 7 8
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 45 13. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) [folytatás] Egyszerűsített módszertan alapján értékelt egyéb pénzügyi eszközök: 2025 Késedelem nélküli < 30 nap 31 - 60 nap 61 - 90 nap > 91 nap Záró egyenleg Várható hitelezési veszteség ráta Bruttó érték 2.808 64 2.872 Értékvesztés ‐ 60 60 Nettó könyv szerinti érték 2.808 ‐ ‐ ‐ 4 2.812 2024 Késedelem nélküli < 30 nap 31 - 60 nap 61 - 90 nap > 91 nap Záró egyenleg Várható hitelezési veszteség ráta Bruttó érték 2.390 57 2.447 Értékvesztés 54 54 Nettó könyv szerinti érték 2.390 ‐ ‐ ‐ 3 2.393 14. SZ. JEGYZET: MAGYAR ÁLLAMMAL, A MAGYAR NEMZETI BANKKAL ÉS MÁS BANKOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli forint 209.553 175.847 EUR 8 8 JPY 84 138 CHF 4 7 Összesen deviza: 96 153 Összesen: 209.649 176.000 Éven túli forint 1.225.453 1.221.626 Összesen: 1.225.453 1.221.626 Mindösszesen 1.435.102 1.397.626 Ebből: OTP Bankkal szembeni kötelezettségek 1.344.750 1.205.635 OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek kamatozása: 2025 2024 Éven belüli forint 0,75% - 5,88% 0,6% - 0,9% deviza -0,06% - 2,12% 0,45% - 3,48% Éven túli forint 0%-10,49% 0%-10,49%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 46 15. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli HUF 2.744 249.415 Deviza 10.527 6.113 Összesen 13.271 255.528 Éven túli HUF 630.596 599.731 Deviza 578.863 208.751 Összesen 1.209.459 808.482 Mindösszesen 1.222.730 1.064.010 Tárgyévben kibocsátott jelzáloglevelek állománya (névértéken) 415.400 190.000 Tárgyévben lejárt vagy visszavásárolt jelzáloglevelek állománya (névértéken) 240.000 271.000 A kibocsátott jelzáloglevelek kamatozására vonatkozó információk: HUF 1,25%-6,75% 1,25%-11% Deviza 3%-3,60% 3,60% A kibocsátott jelzáloglevelek névértékének, valamint amortizált bekerülési értékének a levezetése: 2025 2024 Névérték 1.213.220 1.050.165 Amortizálandó prémium ‐2.212 ‐4.968 Valós érték fedezeti ügylet miatti módosítás ‐1.549 3.104 Elhatárolt kamat 13.271 15.709 Amortizált bekerülési érték 1.222.730 1.064.010 Az OTP Jelzálogbank által kibocsátott jelzáloglevelek névértéke és kamata nem haladhatja meg a fedezeti nyilvántartásban nyilvántartott rendes és pótfedezetek értékét (névértékét és kamatát). A jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító hitelkövetelésekről, a rendes és a pótfedezeti értékekről a jelzálog-hitelintézet fedezet- nyilvántartást vezet, amelyben a fedezeteket egyedileg mutatja ki. Független vagyonellenőr ellenőrzi a jelzáloglevelek előírás szerinti fedezete mindenkori rendelkezésre állását, a jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító hitelkövetelések, az azok fedezetét biztosító zálogtárgyak ingatlan-nyilvántartási adatai és hitelbiztosítéki értéke, továbbá a rendes és a pótfedezet fedezet-nyilvántartásba történő bejegyzését.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 47 15. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) [folytatás] Az OTP Jelzálogbank kibocsátási programjai Az OTP Jelzálogbank dematerializált kötvények Magyarországon történő kibocsátására 1.000 milliárd forint összértékű Jelzáloglevél és kötvény programmal rendelkezett 2025. november 11-ig, melyet az MNB 2024. november 11-én hagyott jóvá, illetve dematerializált jelzáloglevelek Luxemburgban történő kibocsátására 5 milliárd euró összértékű Euro Mortgage Note Programmal rendelkezik, melyet a CSSF 2025. június 5-én hagyott jóvá, és a jóváhagyását követő 12 hónapig érvényes. A 2025. és 2024. évben lejáró jelzáloglevél állomány 240 milliárd forint és 271 milliárd forint volt, míg az új kibocsátású jelzáloglevél állománya 415,4 milliárd forint és 190 milliárd forint 2025-ben és 2024-ben. A kibocsátással összefüggésben felmerült díjak 1.194 millió forint és 408 millió forint volt 2025-ben és 2024-ben. Forintban és devizában kibocsátott jelzáloglevelek adatai 2025. december 31-én: Megnevezés Deviza Kibocsátás ideje Lejárat Névérték millió devizában Névérték millió forintban Amortizált bekerülési érték millió forintban Kamatozás módja (éves kamat, %) Fedezeti elszámolás OJB2027/I HUF 2020.07.23 2027.10.27 120.100 120.100 119.855 1,25% fix nem fedezett OJB2031/I HUF 2021.08.18 2031.10.22 95.020 95.020 91.355 2,50% fix nem fedezett OJB2029/A HUF 2022.07.25 2029.05.24 175.000 175.000 175.247 6,75% változó nem fedezett OJB2032/A HUF 2023.09.20 2032.11.24 25.000 25.000 25.017 6,75% változó nem fedezett OJB2029/B HUF 2024.04.10 2029.06.20 70.000 70.000 70.175 6,75% változó nem fedezett OJB2029/I HUF 2024.09.16 2029.10.31 120.000 120.000 121.634 6,25% fix nem fedezett OJB2032/B HUF 2025.09.22 2032.12.20 30.000 30.000 30.057 6,75% változó nem fedezett OMB2029/I EUR 2023.12.20 2029.03.07 500 192.700 201.548 3,60% fix fedezett OMB2030/I EUR 2025.06.20 2030.06.20 500 192.700 195.486 3,00% fix fedezett OMB2031/I EUR 2025.10.01 2031.03.31 500 192.700 192.356 3,14% fix fedezett Összesen forintban kibocsátott értékpapír 1.213.220 1.222.730 Forintban és devizában kibocsátott jelzáloglevelek adatai 2024. december 31-én: Megnevezés Deviza Kibocsátás ideje Lejárat Névérték millió devizában Névérték millió forintban Amortizált bekerülési érték millió forintban Kamatozás módja (éves kamat, %) Fedezeti elszámolás OJB2025/II HUF 2020.02.03 2025.11.26 90.000 90.000 89.301 1,50% fix részben fedezett OJB2025_I HUF 2009.07.31 2025.07.31 150.000 150.000 157.712 11,00% fix nem fedezett OJB2027/I HUF 2020.07.23 2027.10.27 120.100 120.100 119.549 1,25% fix nem fedezett OJB2029/A HUF 2022.07.25 2029.05.24 175.000 175.000 175.111 6,75% változó nem fedezett OJB2029/B HUF 2024.04.10 2029.06.20 70.000 70.000 70.156 6,75% változó nem fedezett OJB2029/I HUF 2024.09.16 2029.10.31 120.000 120.000 121.630 6,25% fix nem fedezett OJB2031/I HUF 2021.08.18 2031.10.22 95.020 95.020 90.692 2,50% fix nem fedezett OJB2032/A HUF 2023.09.20 2032.11.24 25.000 25.000 24.995 6,75% változó nem fedezett OMB2029/I EUR 2023.12.20 2029.03.07 500 205.045 214.864 3,60% fix fedezett Összesen forintban kibocsátott értékpapír 1.050.165 1.064.010 16. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ SZÁRMAZÉKOS PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Valós érték fedezeti kamatswap ügyletek 1.402 2.881 Valós érték fedezeti CCIRS ügyletek 4.031 ‐ Cash-flow fedezeti CCIRS ügyletek 38.117 ‐ Összesen 43.550 2.881
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 48 17. SZ. JEGYZET: EGYÉB KÖTELEZETTSÉGEK ÉS CÉLTARTALÉKOK (millió Ft-ban) 2025 2024 Egyéb pénzügyi kötelezettségek Vevői-szállítói kötelezettségek 3.290 2.693 Passzív időbeli elhatárolás 5.788 2.941 Egyéb 3.632 1.871 Egyéb pénzügyi kötelezettségek összesen 12.710 7.505 Egyéb nem pénzügyi kötelezettségek Adókkal kapcsolatos kötelezettségek 420 418 Társadalombiztosítás 55 47 Függő és elszámolási számla 13 41 Egyéb 214 158 Egyéb nem pénzügyi kötelezettségek összesen 702 664 Egyéb kötelezettségek összesen 13.412 8.169 Az egyéb, függő és jövőbeni várható kötelezettségekre képzett céltartalékok részletezése: 2025 2024 Hitelezéshez kapcsolódó függő és jövőbeni kötelezettségek céltartalékai 408 281 Céltartalékok IFRS 9 szerint összesen 408 281 Peres ügyekre képzett céltartalék 20 22 Céltartalékok IAS 37 szerint összesen 20 22 Összesen 428 303 A függő és jövőbeni kötelezettségekre képzett IFRS 9 szerinti céltartalékok levezetése: 2025 2024 Nyitó egyenleg 281 413 Céltartalék képzés 2.053 1.663 Céltartalék visszaírása ‐1.860 ‐1.704 Céltartalék felszabadítás ‐66 ‐91 Záró egyenleg 408 281 A függő és jövőbeni kötelezettségekre képzett IAS 37 szerinti céltartalékok levezetése: 2025 2024 Nyitó egyenleg 22 23 Céltartalék képzés 3.495 3.756 Céltartalék visszaírása ‐3.497 ‐3.757 Záró egyenleg 20 22 18. SZ. JEGYZET: JEGYZETT TŐKE (millió Ft-ban) Az összes részvény törzsrészvény egyenként 100 ezer forintos névértékkel, teljes egészében befizetve. 2025 2024 Engedélyezett, kibocsátott és befizetett: Törzsrészvény 82.000 82.000 Az összes részvény törzsrészvény, amelyek ugyanazokat a jogokat biztosítják a részvényeseknek. Továbbá nincs korlátozás az osztalék kifizetésén és a tőke visszafizetésén.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 49 19. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) A 2025. évi eredménye után a Bank várhatóan nem fizet osztalékot. A Számviteli törvény 114/B§ előírása alapján a beszámoló fordulónapjára vonatkozóan, a Banknak meghatározott saját tőke megfeleltetési táblát kell összeállítania, és a kiegészítő megjegyzések részeként kell bemutatnia. A saját tőke megfeleltetési tábla tartalmazza az IFRS-ek szerinti saját tőke egyes elemeinek nyitó és záró adatait, továbbá ezekből levezetve egyes meghatározott saját tőke elemek nyitó és záró adatait. Szintén tartalmaznia kell az osztalékfizetésre rendelkezésre álló szabad eredménytartalékot, amely az utolsó beszámolóval lezárt üzleti év tárgyévi adózott eredményét is magában foglaló eredménytartalék összegének az IAS 40 Befektetési célú ingatlanok című standard szerinti befektetési célú ingatlanok valós érték növekedése miatti elszámolt - halmozott - nem realizált nyereség összegével csökkentett és a kapcsolódó IAS 12 Nyereségadók című standard alapján elszámolt nyereségadó halmozott összegével növelt összege. Jegyzett tőke Alapításkor, illetve tőkeemeléskor a Cégbíróságon bejegyzett tőke. Eredménytartalék A korábbi évek felhalmozott nyeresége, amely nem került kifizetésre osztalékként a részvényesek részére. Értékelési tartalék Az egyéb átfogó jövedelem olyan bevételi és ráfordítási tételeket foglal magában (ideértve az átsorolás miatti módosításokat is), amelyek nem kerülnek megjelenítésre az eredményben, ahogy azt egyéb IFRS-ek előírják vagy lehetővé teszik. Ez a sor tartalmazza az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós érték változásait és cash flow fedezeti tartalékot. Általános tartalék A hitelintézet a tárgyévi adózott eredménye tíz százalékát általános tartalékba helyezi a Hpt. előírásai szerint. Az általános tartalék csak a tevékenységéből eredő veszteségek rendezésére használható fel. A Számviteli törvény 114/B§ alapján a Bank saját tőke megfeleltetési táblája 2025.01.01. Nyitó Jegyzett tőke Tőketarta lék Eredménytartalék és egyéb tartalékok Értékelési tartalék Lekötött tartalék Adózott eredmény Saját tőke összesen Saját tőke elemek IFRS szerint 82.000 ‐ 68.824 ‐ ‐ ‐ 150.824 Egyéb átfogó jövedelem ‐ ‐ ‐5.500 5.500 ‐ ‐ ‐ Tárgyidőszaki adózás utáni eredmény ‐ ‐ ‐11.585 ‐ ‐ 11.585 ‐ Részvény alapú kifizetések ‐ 200 ‐200 ‐ ‐ ‐ ‐ Általános tartalék ‐ ‐ ‐22.797 ‐ 22.797 ‐ ‐ Saját tőke elemek a számviteli törvény 114/B.§ szerint 82.000 200 28.742 5.500 22.797 11.585 150.824 2025.12.31. Záró Jegyzett tőke Tőketarta lék Eredménytartalék és egyéb tartalékok Értékelési tartalék Lekötött tartalék Adózott eredmény Saját tőke összesen Saját tőke elemek IFRS szerint 82.000 ‐ 71.279 ‐ ‐ ‐ 153.279 Egyéb átfogó jövedelem ‐ ‐ 4.806 ‐4.806 ‐ ‐ ‐ Tárgyidőszaki adózás utáni eredmény ‐ ‐ ‐12.722 ‐ ‐ 12.722 ‐ Részvény alapú kifizetések ‐ 239 ‐239 ‐ ‐ ‐ ‐ Általános tartalék ‐ ‐ ‐24.069 ‐ 24.069 ‐ ‐ Saját tőke elemek a számviteli törvény 114/B.§ szerint 82.000 239 39.055 ‐4.806 24.069 12.722 153.279
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 50 19. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) [folytatás] A magyar számviteli törvény szerint az alábbiakban bemutatott rendelkezésre álló szabad eredménytartalék a számviteli törvény 114/B. paragrafusa szerinti saját tőke korreláció alapján számított maximálisan lehetséges osztalékfizetést mutatja. A fel nem osztott eredménytartalék nem összeegyeztethető az IFRS szerinti saját tőke komponenssel. 2025 2024 Eredménytartalék 39.055 28.742 Adózott eredmény 12.722 11.585 Rendelkezésre álló szabad eredménytartalék 51.777 40.327 2025 2024 Eredménytartalék 39.055 28.742 Egyéb tartalékok 24.069 22.797 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok 1.200 2.075 Részvény-alapú kifizetés tartaléka 239 200 Cash -Flow fedezeti ügyletek valós értéke ‐6.006 3.425 Nettó eredmény 12.722 11.585 Eredménytartalék és egyéb tartalékok 71.279 68.824 Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós érték korrekciója a tőkében: 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.020 466 Valós érték korrekció változása ‐901 1.829 Valós érték korrekció változásának halasztott adó hatása 81 ‐275 Záró egyenleg 1.200 2.020 Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok várható veszteségére képzett értékvesztés: 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 55 95 Értékvesztés növekedése 1 18 Értékvesztés csökkenése ‐56 ‐58 Záró egyenleg ‐ 55 Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós érték korrekciójának változása 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.075 562 Növekedése 211 616 Valós érték korrekció változásának halasztott adó hatása ‐14 ‐62 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény ‐1.112 1.212 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény halasztott adó hatása 100 ‐218 Csökkenés ‐60 ‐35 Záró egyenleg 1.200 2.075
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 51 19. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) [folytatás] A cash -Flow fedezeti ügyletek valós értékének állományváltozása 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 3.425 3.522 Növekedés 76.749 61.786 Csökkenés ‐86.180 ‐61.883 Záró egyenleg ‐6.006 3.425 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény állományváltozása 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.212 1.219 Csökkenés 33.936 58.298 Növekedés ‐34.948 ‐57.305 Záró egyenleg 1.200 2.212 20. SZ. JEGYZET: LAKÁSCÉLÚ HITELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ KAMATTÁMOGATÁS A tárgyévben több különböző állami támogatási rendszer alapján nyújtott hitel volt az OTP Jelzálogbank portfóliójában: • 2003. június 16. előtti feltételekkel nyújtott hitelek; • 2003. június 16. és 2003. december 21. közötti feltételekkel folyósított hitelek; • 2003. december 22. és 2009. június 30. közötti feltételekkel folyósított hitelek; • 2009. október elseje utáni feltételekkel nyújtott hitelek; • 2012-től érvényes feltételekkel nyújtott otthonteremtési hitelek, ideértve a három vagy több gyermekes családok otthonteremtési kamattámogatását, valamint a preferált kistelepülésen lévő lakás céljára felvett hitelek kamattámogatását is; • 2021-től MNB forrású Növekedési Hitelprogram Zöld Otthon Program keretében nyújtott hitelek; • 2024-től családok részére nyújtott otthonteremtési CSOK Plusz hitelek és kistelepüléseken nyújtható otthonteremtési hitelek; • 2025-től az Otthon start program keretében nyújtott FIX3%-os lakáshitelek. A 2025-ben igényelhető államilag támogatott új FIX3%-os lakáshiteleket a Kormányrendeletben dedikált támogatott személyek vehetik igénybe új lakás építésére vagy vásárlására, valamint használt lakás vásárlására. Az Otthon Start program célja a fiatalok első otthonhoz jutásának támogatása fix 3,0 %-os kamattámogatott hitellel. A kamattámogatott kölcsön összege maximum 50 millió forint lehet. A kamattámogatás mértéke az állampapírhozam százalékában határozható meg, és 25 évig adható. A támogatott hitelek iránti kereslet a tárgyévben – az új támogatott hiteleknek köszönhetően – jelentősen nőtt. Az OTP Jelzálogbank 2025-ben összesen 653,3 Mrd Ft hitelt folyósított, amelyből 353,6 Mrd Ft volt támogatott hitel. Ez az előző évi mennyiség 2,4-szerese volt. A tárgyév végén 874,5 Mrd Ft volt a Jelzálogbank támogatott hitelállománya, amely 292,5 Mrd Ft-tal haladja meg az egy évvel korábbi állományt (nominális bruttó adatok, MNB NHP ZOP hitelekkel együtt).
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 52 21. SZ. JEGYZET: KAMATBEVÉTELEK ÉS KAMATRÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) 2025 2024 Effektív kamatmódszerrel kalkulált kamatbevétel Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelekből 97.793 90.735 Egyéb átfogó Eredményben értékelt értékpapírokból 179 386 Bankközi kihelyezésekből 21.949 30.084 Magyar Nemzeti Banknál és más bankoknál vezetett számlákból 2.120 1.797 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírokból 15.893 17.296 Repó követelésekből 681 477 Állami támogatás a kibocsátott jelzáloglevelekkel fedezett hitelek kamata után 211 649 Összesen 138.826 141.424 Kamatbevételhez hasonló bevételek Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelekből 47.144 38.165 Swap és határidős ügyletek eredménye - Bankközi kihelyezésekből 12.334 13.057 Összesen 59.478 51.222 Kamatbevételek összesen 198.304 192.646 Kamatráfordítások Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségekre 115.455 97.050 Lízingkötelezettség 7 9 Kibocsátott értékpapírokra 53.862 65.564 Pénzügyi követelés kamatráfordítása ‐ 319 Kamatráfordítás repó ügyletekre ‐ 127 Összesen 169.324 163.069
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 53 22. SZ. JEGYZET: KOCKÁZATI KÖLTSÉG (millió Ft-ban) 2025 2024 Értékvesztés képzés a várható hitelezési veszteségekre Értékvesztés képzés ‐10.566 ‐14.643 Értékvesztés visszaírás 10.413 18.616 Összesen ‐153 3.973 Értékvesztés képzés várható kihelyezési veszteségekre Értékvesztés képzés ‐1.076 ‐1.276 Értékvesztés visszaírás 1.377 1.322 Összesen 301 46 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valósan értékelt adósságinstrumentumok értékvesztése Képzés ‐1 ‐18 Visszaírás 61 53 Összesen 60 35 Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott értékpapírok értékvesztése Képzés ‐50 ‐302 Visszaírás 634 1.114 Összesen 584 812 Adott kötelezettségvállalások és garanciák kockázati költsége Képzés ‐2.053 ‐1.663 Visszaírás 1.926 1.795 Összesen ‐127 132 Kötelezően eredménnyel szemben értékelt hitelek FVA hitelkockázati komponens Visszaírás ‐915 1.302 Összesen ‐915 1.302 Kockázati költség összesen ‐250 6.300
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 54 23. SZ. JEGYZET: DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE (millió Ft-ban) Díj- és jutalékbevételek 2025 2024 Hitelekkel kapcsolatos díj- és jutalékbevételek 3.106 2.245 Egyéb jutalékbevételek 504 207 Összesen 3.610 2.452 Szerződéses eszközök 2025 2024 Egyéb eszközök között kimutatott követelések 102 93 Díj- és jutalék-ráfordítások 2025 2024 Kibocsátott értékpapírokkal kapcsolatos díjráfordítások 670 433 Hitelekkel kapcsolatos díjráfordítások 6.818 4.338 Egyéb fizetett díjak 2.689 2.573 Összesen 10.177 7.344 Díjak, jutalékok nettó eredménye ‐6.567 ‐4.892 Az egyéb díjak elsősorban olyan, a jelzáloglevél kibocsátáshoz tartozó ráfordítások, amelyek egyedi kibocsátásokhoz nem rendelhetőek hozzá, illetve az FVTPL hitelekkel kapcsolatos díjakat tartalmazza, amelyek felmerüléskor kerülnek elszámolásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 55 24. SZ. JEGYZET: NYERESÉGEK ÉS VESZTESÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök kivezetésének eredménye Hitelek kivezetésének nyeresége ‐ 1 Hitelek kivezetésének vesztesége ‐199 ‐ Értékpapírok kivezetésének vesztesége ‐55 ‐600 Összesen ‐254 ‐599 2025 2024 Devizaműveletek eredménye Átértékelési eredmény bevétele 662 284 Marzs eredmény bevétele 3 2 Marzs eredmény ráfordítása ‐11 ‐8 Összesen 654 278 Értékpapírok nettó árfolyameredménye Részesedések kivezetésének nyeresége 551 ‐ Összesen 551 ‐ Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 3.368 155 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós értékkorrekciója Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek bevétele 37.696 19.354 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek ráfordítása ‐34.278 ‐21.814 Összesen 3.418 ‐2.460 Pénzügyi instrumentumok nettó eredménye 7.991 ‐2.027 2025. december 31-ével zárult évre vonatkozóan a fedezett tételen és a fedezeti ügyleten a fedezett kockázathoz kapcsolódó nyereségek és veszteségek, valamint a fedezet nem hatékony részéből származó eredmény az amortizált bekerülési értéken értékelt tételek valós érték fedezeti ügyleteivel kapcsolatban a következők: Fedezett tételek Fedezeti instrumentumok Fedezet nem hatékony része Valós érték fedezeti ügyletek 8.139 ‐7.973 ‐3.850 2024. december 31-ével zárult évre vonatkozóan a fedezett tételen és a fedezeti ügyleten a fedezett kockázathoz kapcsolódó nyereségek és veszteségek, valamint a fedezet nem hatékony részéből származó eredmény az amortizált bekerülési értéken értékelt tételek valós érték fedezeti ügyleteivel kapcsolatban a következők: Fedezett tételek Fedezeti instrumentumok Fedezet nem hatékony része Valós érték fedezeti ügyletek ‐8.121 8.414 293
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 56 25. SZ. JEGYZET: EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÉS RÁFORDÍTÁSOK, EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) 2025 2024 Egyéb működési bevételek Lezárt perekből származó bevétel 11 ‐ Növekedési Hitelprogram különbözete ‐32 ‐13 Egyéb 85 45 Összesen 64 32 Egyéb működési ráfordítások Egyéb működési tartalékok ‐21 ‐8 Véglegesen átadott pénzeszközök ‐1 ‐1 Egyéb ‐14 ‐11 Összesen ‐36 ‐20 Egyéb adminisztratív ráfordítások Bérköltség ‐867 ‐715 Személyi jellegű ráfordításokkal kapcsolatos adók ‐112 ‐95 Egyéb személyi jellegű ráfordítások ‐100 ‐93 Összesen ‐1.079 ‐903 Értékcsökkenés ‐222 ‐203 Egyéb általános költségek Banki különadó ‐3.974 ‐3.879 Hitelintézeti extraprofit adó ‐1.122 ‐ Adók, a társasági adó kivételével ‐5.096 ‐3.879 Szolgáltatások ‐444 ‐355 Szakértői, felügyeleti díjak ‐903 ‐931 Bérleti díjak ‐21 ‐20 Anyagjellegű ráfordítások ‐6 ‐6 Reklámköltségek ‐ ‐1 Összesen ‐6.470 ‐5.192 Az alábbi táblázat tartalmazza az audit szolgáltatásokra vonatkozó díjak részletezését, amely szakértői, felügyeleti díjak soron jelenik meg. Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft.: 2025 2024 Éves audit díj Áfa nélkül 44,17 52,90 Egyéb nem audit szolgáltatás Áfa nélkül 0,58 11,07 Egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatások Áfa nélkül 148,38 ‐ Összesen 193,13 63,97 26. SZ. JEGYZET: KULCSPOZÍCIÓBAN LÉVŐ VEZETŐK KOMPENZÁCIÓJA (millió Ft-ban) 2025 2024 Bank operatív felsővezetése ebből bér: 87 78 ebből prémium: 10 5 ebből egyéb béren kívüli juttatás: 6 6 Kompenzáció összesen 103 89 A kulcspozícióban lévő vezetők kompenzációja csak a rövid távú juttatásokat tartalmazza.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 57 27. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban) A Bankot jelenleg 9%-os társasági adó, valamint 2%-os helyi iparűzési adó és 0,3%-os innovációs járulék terheli. Az elszámolt társasági adó levezetés az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Tárgyévi adó 2.395 2.118 Halasztott adó ‐ 2 Összes adóráfordítás 2.395 2.120 A halasztott adó követelés levezetése az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Január 1-i egyenleg ‐210 72 Tartalékokban figyelembe vett 87 ‐280 Halasztott adó ráfordítás ‐ ‐2 December 31-i egyenleg ‐123 ‐210 A halasztott adó követelések és kötelezettségek a következők szerint alakultak: 2025 2024 Értékesíthető pénzügyi eszközök valós érték korrekciója ‐118 ‐206 Ki nem vett szabadságokra képzett céltartalék halasztott adója 1 1 Tárgyi eszközök ‐6 ‐5 Nettó halasztott adó követelés / kötelezettség ‐123 ‐210 A tényleges adó levezetése az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Adózás előtti eredmény 15.117 13.705 Törvény szerinti adókulccsal számolt társasági adó (9%) 1.361 1.233 Tartós eltérések miatti társasági adó korrekciók: Adókedvezmény tárgyévi felhasználása ‐20 ‐23 Tárgyi eszközök könyv szerinti értéke vs. Adótörvény szerinti értéke ‐ ‐2 Iparűzési adó és innovációs járulék 1.143 ‐71 Egyéb különbözetek ‐89 983 Nyereség adó 2.395 2.120 Effektív adókulcs 15,84% 15,47% Globális minimumadó A globális minimumadó szabályai bevezetésre kerültek egyes joghatóságokban, amelyekben az OTP Csoport jelen van, így különösen az Európai Unió tagállamaiban. A csoport a szabályozás hatálya alá esik. A 15%-os tényleges adómértéket előíró szabályozás a Csoport 2024. január 1-jén kezdődő éve vonatkozásában lépett hatályba. A globális minimumadó szabályozást a magyar jogba a globális minimum-adószintet biztosító kiegészítő adókról és ezzel összefüggésben egyes adótörvények módosításáról szóló 2023. évi LXXXIV. törvény ültette át. Számviteli szempontból nem egyértelmű, hogy a globális minimumadó szabályok keletkeztetnek-e további átmeneti különbségeket, továbbá az sem egyértelmű, hogy a halasztott adó tételeket szükséges-e átértékelni a globális minimumadó szabályai következtében, illetve hogy milyen adókulcs alkalmazandó a globális minimumadó szabályai tekintetében. Ezen bizonytalanságokra tekintettel módosult az IAS 12 – ‘Nyereségadók’ standard és bevezetésre került egy kötelező átmeneti kivétel az IAS 12 előírásai alól. A kivétel értelmében a gazdálkodónak nem szükséges kimutatnia vagy információt közzétennie a globális minimumadóhoz kapcsolódó halasztott adó eszközökre és kötelezettségekre vonatkozóan. A Csoport alkalmazza a kötelező átmeneti kivételt a 2025. december 31-én zárult évére vonatkozóan.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 58 27. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban) [folytatás] Globális minimumadó [folytatás] A globális minimumadóra vonatkozó magyar szabályozás választási lehetőséget ad arra vonatkozóan, hogy a magyarországi csoporttagok vonatkozásában esetlegesen felmerülő kiegészítő adó megfizetésére a magyarországi csoporttagok (a jogszabályban meghatározott arányban) vagy egy kijelölt csoporttag legyen kötelezett. Ez a választás évenként megváltoztatható. Az OTP Csoport a 2025. december 31-ével zárult év vonatkozásában az OTP Bank Nyrt-t jelöli ki az esetlegesen felmerülő kiegészítő adó megfizetésére kötelezettnek. Így az OTP Jelzálogbankot kiegészítő adó esetleges felmerülése esetén sem terheli adófizetési kötelezettség. 28. SZ. JEGYZET: LÍZING (millió Ft-ban) A Bank, mint lízingbe vevő: A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenített lízingkötelezettségekre alkalmazott súlyozott átlagos járulékos lízingbevevői kamatláb 5,3% és 5,67% volt 2025-ben és 2024-ben. Az eredményben elszámolt összegek 2025 2024 A lízingkötelezettségből eredő kamatráfordítások 7 9 Rövid futamidejű lízingekhez kötődő ráfordítások 8 6 2025 2024 Lízingkötelezettségek bemutatása lejárat szerint: Éven belül: 48 48 Éven túl: 52 103 Összesen 100 151 A használati jog eszközök könyv szerinti értékének mozgása kategóriánként: Bruttó érték Ingatlanok használati joga 2025 2024 Január 1-i egyenleg 246 239 Új szerződések miatti növekedés ‐ 7 Újraértékelés és módosítás miatti változás 7 ‐ Záró egyenleg 253 246 Értékcsökkenés Január 1-i egyenleg 103 50 Értékcsökkenés 53 53 Záró egyenleg 156 103 Nettó összeg 97 143
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 59 29. SZ. JEGYZET: EGY TÖRZSRÉSZVÉNYRE JUTÓ NYERESÉG (EPS) Az egy törzsrészvényre jutó nyereség a törzsrészvényeseknek, az adott időszakra felosztható nettó eredmény és a törzsrészvények időszak alatti súlyozott számtani átlagának hányadosaként kerül kiszámításra. A Bank nem rendelkezik elsőbbségi részvényekkel, opciós és egyéb részvényekre való jogokkal. A Banknál nincs részvény hígítás. 2025 2024 Adózott eredmény (millió Ft-ban) 12.722 11.585 A törzsrészvények súlyozott számtani átlaga az év folyamán az alap EPS számításához (db) 820.000 820.000 Egy törzsrészvényre jutó alap veszteség/nyereség (Ft-ban) 15.515 14.128 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) Pénzügyi instrumentum minden olyan szerződés, amely egyik fél számára pénzügyi eszközt, a másik fél számára pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztet. A pénzügyi eszközök a Bank számára bizonyos kockázatokat jelenthetnek. A Bankot érintő leglényegesebb kockázatok a következők: 30.1. Hitelezési kockázat A Bank hitelezési kockázatot vállal, amely annak a kockázata, hogy valamely másik fél nem tudja az adott összeget teljes egészében visszafizetni, amikor az esedékessé válik. A Bank úgy strukturálja az általa vállalt hitelezési kockázatot, hogy megszabja az egy adóssal, vagy adósbankkal szemben felvállalható kockázat összegét. További módszer a földrajzi területek vagy hitel típusok szerinti limitek meghatározása. Az ilyen kockázatokat a Bank rendszeresen figyeli, és éves, illetve annál gyakoribb felülvizsgálatnak veti alá. Az egy adósra vonatkozó kockázat - beleértve a bankokat és brókercégeket is – allimitek bevezetésével további csökkentésre került, amelyek mind a mérlegen belüli, mind a mérlegen kívüli kitettséget korlátozzák, és napi teljesítési kockázatra vonatkozó limitekkel a különböző kereskedési módozatok - pl. határidős devizaügyletek - esetén. A Bank napi szinten ellenőrzi a tényleges kockázati kitettséget a limitekhez viszonyítva. A hitelezési kockázatnak való kitettséget a Bank oly módon kezeli, hogy rendszeres elemzést készít az adósok és potenciális adósok kamat- és tőke-visszafizetési képességét illetően, és szükség szerint változtatja a hitelfelvételi limiteket. A hitelkockázat kezelésének másik módja biztosítékok, illetve vállalati és személyi garanciák beszerzése. 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás A várható hitelezési veszteség egyedi és együttes alapú értékelése Egyedi alapú értékelés: Egyedi értékelés alá tartoznak a következő egyedileg jelentős összegű nem lakossági vagy mikro- és kisvállalkozói kitettségek: • szakaszba besorolt kitettségek, • workout kezelésben lévő kitettségek, • a fent felsorolt feltételeknek megfelelő vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök Az értékvesztés kalkulációját a kockázatkezelésért felelős szakterület készíti el és hagyja jóvá. A kalkulációt, minden releváns tényezőt (amortizált érték, eredeti és aktuális effektív kamatláb, szerződéses és várt cash-flowk a teljes élettartam egyes periódusaira – üzleti tevékenységből és/ vagy fedezetből – és további az értékelés során érvényre juttatott lényeges információ) és a kritériumokat ezek szerint (beleértve azokat a tényezőket, amelyek alátámasztják a 3. szakaszba besorolást) kell dokumentálni egyedileg. A kitettség várható hitelezési vesztesége megegyezik a követelés fordulónapi amortizált bekerülési értékének (bruttó könyv szerinti érték) és a kintlévőség várható cash flow-inak az eredeti (kezdeti megjelenítéskor számított, vagy változó kamatozás esetén a legutóbbi kamatváltozáskor újraszámított) effektív kamatlábbal a fordulónapra diszkontált jelenértékének a különbségével. A jövőbeni várható cash flow-kat előre tekintően kell megbecsülni, és figyelembe kell venni a makroökonómiai kilátásokban bekövetkező lehetséges változások hatásait is.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 60 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] A várható cash flow-k becslése során legalább két szcenáriót kell alapul venni. Legalább egy forgatókönyvnek annak előrejelzésére kell irányulnia, hogy lesz-e jelentős különbség a realizált, valamint a szerződéses cash flow-k között. Az egyes szcenáriókhoz valószínűségi arányokat kell allokálni. A becslésnek tükröznie kell a hitelezési veszteség előfordulási valószínűségét, még akkor is, ha a legvalószínűbb eredmény az, hogy a veszteség nem következik be. Együttes alapú értékelés: Csoportos értékelés alá tartoznak a következő kitettségek: • lakossági kitettségek összegtől függetlenül • mikro- és kisvállalkozói kitettségek összegtől függetlenül • minden más egyedileg nem jelentős összegű, nem workout kezelésben szereplő kitettségek • nem 3. szakaszba besorolt egyedileg jelentős összegű kitettségek • a fent felsorolt feltételeknek megfelelő vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök A várható hitelezési veszteség együttes alapú értékelése során a portfólió kockázati jellemzőinek megértésével lehet a hitelezési kockázatot és annak változását jól megközelíteni. Ennek eléréséhez a fő kockázati tényezők kerültek azonosításra és alkalmazásra annak érdekében, hogy hasonló kockázati jellemzőkkel bíró homogén szegmensek kerüljenek kialakításra. A szegmentációnak állandónak kell lennie hónapról hónapra, azonban a csoportok rendszeres felülvizsgálata (legalább évente egyszer) szükséges a kockázati jellemzők változásának nyomon követéséhez. A csoportosítást minden paraméterre külön kell elvégezni, mivel minden egyes esetben eltérő tényezők lehetnek relevánsak. Az OTP Bank Group Reserve Bizottsága bankcsoport szinten határozza meg az együttes alapú értékelés irányelveit. További egyeztetés szükséges a bizottsággal a csoporttagok által javasolt kockázati paraméterek (PD: nemteljesítési valószínűség, LGD: nemteljesítéskor várható veszteségráta, EAD: nemteljesítéskori kitettség) valamint a csoportosítási feltételek esetében. A paraméterek felülvizsgálatát legalább évente el kell végezni és a Group Reserve Bizottságnak jóvá kell hagynia. A Local Risk Menedzsment felel a paraméterek becsléséért és a makroökonómiai szcenáriók felülvizsgálatáért, amelyet az OTP Bank végez minden leányvállalatnak minden paraméterre vonatkozóan. A Local Risk Menedzsment és az OTP Bank konszenzusa alapján a Group Reserve Bizottság dönt a kockázati paraméterek módosításáról (az értékvesztés kalkulációnál alkalmazott paraméterekről). Legalább évente újra kell tesztelni a kockázati paramétereket. A várható veszteség kiszámítását előretekintően kell végrehajtani figyelembe véve a jövőbeni gazdasági kilátásokról szóló előrejelzéseket. Ehhez akár 3-5 különböző makroökonómiai szcenáriót is figyelembe kell venni és integrálni a PD, LGD és EAD kockázati paraméterek számítása során. A Bank döntése alapján a maximális hitelkockázati kitettség nettó könyv szerinti értéken kerül megjelenítésre.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 61 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti és halmozott értékvesztésének megbontása értékvesztés szakaszok szerint 2025. december 31-én: Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Pénzügyi eszköz Könyv szerinti érték 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 166 ‐ ‐ ‐ 166 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 366.863 367.032 ‐ ‐ ‐ 367.032 169 ‐ ‐ ‐ 169 Jelzáloghitelek 1.456.063 1.354.144 94.862 13.631 478 1.463.115 1.605 2.606 2.835 6 7.052 Vállalati hitelek 1.136 763 334 150 ‐ 1.247 6 23 82 ‐ 111 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.457.199 1.354.907 95.196 13.781 478 1.464.362 1.611 2.629 2.917 6 7.163 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 178.698 ‐ ‐ ‐ 178.698 499 ‐ ‐ ‐ 499 Egyéb pénzügyi eszköz 2 35 16 9 16 ‐ 41 ‐ 1 5 ‐ 6 Összesen 2.002.462 1.900.819 95.205 13.797 478 2.010.299 2.279 2.630 2.922 6 7.837 Mérlegen kívüli tételek 101.202 100.818 657 136 ‐ 101.611 369 22 18 ‐ 409 2 Az egyéb pénzügyi eszközök 2.847 millió forintos állományából a táblázat nem tartalmazza az egyéb pénzügyi eszközök 2.812 millió forintos állományát, amelyek esetében az értékvesztés egyszerűsített módszertannal kerül meghatározásra. Az egyszerűsített módszertannal értékelt pénzügyi eszközök a 13. számú jegyzetben kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 62 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti és halmozott értékvesztésének megbontása értékvesztés szakaszok szerint 2024. december 31-én: Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Pénzügyi eszköz Könyv szerinti érték 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.006 21.038 ‐ ‐ ‐ 21.038 32 ‐ ‐ ‐ 32 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 380.684 381.122 ‐ ‐ ‐ 381.122 438 ‐ ‐ ‐ 438 Jelzáloghitelek 1.336.016 1.226.916 103.429 12.387 536 1.343.268 1.886 2.728 2.629 9 7.252 Vállalati hitelek 1.443 759 644 191 ‐ 1.594 5 87 59 ‐ 151 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.337.459 1.227.675 104.073 12.578 536 1.344.862 1.891 2.815 2.688 9 7.403 FVOCI értékpapírok 15.435 15.435 ‐ ‐ ‐ 15.435 55 ‐ ‐ ‐ 55 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 275.991 277.074 ‐ ‐ ‐ 277.074 1.083 ‐ ‐ ‐ 1.083 Egyéb pénzügyi eszköz 3 32 18 9 8 ‐ 35 ‐ 1 2 ‐ 3 Összesen 2.030.607 1.922.362 104.082 12.586 536 2.039.566 3.499 2.816 2.690 9 9.014 Mérlegen kívüli tételek 69.324 66.403 3.075 128 ‐ 69.606 196 66 20 ‐ 282 3 Az egyéb pénzügyi eszközök 2.425 millió forintos állományából a táblázat nem tartalmazza az egyéb pénzügyi eszközök 2.393 millió forintos állományát, amelyek esetében az értékvesztés egyszerűsített módszertannal kerül meghatározásra. Az egyszerűsített módszertannal értékelt pénzügyi eszközök a 13. számú jegyzetben kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 63 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025 december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.227.675 104.073 12.578 536 1.344.862 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 48.176 ‐47.487 ‐689 ‐ ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐49.516 51.344 ‐1.828 ‐ ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐3.293 ‐4.277 7.570 ‐ ‐ Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 285.603 6.251 432 1 292.287 Nyitó állomány növekedése 88.050 8.351 1.535 68 98.004 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐235.785 ‐22.217 ‐5.621 ‐127 ‐263.750 Kivezetéshez nem vezető módosításból származó változás (nettó) ‐6.003 ‐842 ‐196 ‐ ‐7.041 Bruttó állomány 2025. december 31-én 1.354.907 95.196 13.781 478 1.464.362 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.072.874 123.682 17.336 590 1.214.482 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 64.625 ‐63.341 ‐1.284 ‐ ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐51.047 54.540 ‐3.493 ‐ ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐2.101 ‐2.771 4.872 ‐ ‐ Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 270.895 6.560 186 2 277.643 Nyitó állomány növekedése 79.471 10.162 1.669 80 91.382 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐200.055 ‐23.638 ‐6.442 ‐136 ‐230.271 Kivezetéshez nem vezető módosításból származó változás (nettó) ‐6.983 ‐1.119 ‐266 ‐8.368 Leírások ‐4 ‐2 ‐ ‐ ‐6 Bruttó állomány 2024. december 31-én 1.227.675 104.073 12.578 536 1.344.862 Bankközi kihelyezések, követelések 4 2025 december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 381.122 381.122 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 388.981 388.981 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐403.071 ‐403.071 Bruttó állomány 2025. december 31-én 367.032 367.032 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 371.921 371.921 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 119.035 119.035 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐109.834 ‐109.834 Bruttó állomány 2024. december 31-én 381.122 381.122 4 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 64 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. 5 2025 december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 15.435 15.435 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 179 179 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐15.614 ‐15.614 Bruttó állomány 2025. december 31-én ‐ ‐ 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 15.257 15.257 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 564 564 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐386 ‐386 Bruttó állomány 2024. december 31-én 15.435 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. 6 2025 december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 277.074 277.074 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 22.073 22.073 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐120.449 ‐120.449 Bruttó állomány 2025. december 31-én 178.698 178.698 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 303.671 303.671 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 23.138 23.138 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐49.735 ‐49.735 Bruttó állomány 2024. december 31-én 277.074 277.074 5 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok 6 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 65 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] A hitelnyújtási elköteleződések és a pénzügyi garanciák állományának mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. Mérlegen kívüli tételek 2025 december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 66.403 3.075 128 69.606 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.585 ‐2.527 ‐58 ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐2.435 2.438 ‐3 ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐202 ‐10 212 ‐ Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 85.235 93 15 85.343 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐50.768 ‐2.412 ‐158 ‐53.338 Bruttó állomány 2025. december 31-én 100.818 657 136 101.611 Mérlegen kívüli tételek 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 59.044 3.918 108 63.070 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.328 ‐2.315 ‐13 ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐3.020 3.033 ‐13 ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐50 ‐85 135 ‐ Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 52.587 1.290 44 53.921 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐44.486 ‐2.766 ‐133 ‐47.385 Bruttó állomány 2024. december 31-én 66.403 3.075 128 69.606
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 66 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök halmozott értékvesztésének tárgyévi mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.891 2.815 2.688 9 7.403 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 1.147 ‐1.026 ‐121 ‐ ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐104 393 ‐289 ‐ ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐12 ‐371 383 ‐ ‐ Értékvesztés nettó változása ‐1.616 891 1.019 ‐3 291 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 419 198 105 ‐ 722 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐114 ‐271 ‐868 ‐ ‐1.253 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 1.611 2.629 2.917 6 7.163 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) POCI Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 2.849 5.093 4.082 27 12.051 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.504 ‐2.319 ‐185 - - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐178 797 ‐619 - - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐14 ‐225 239 - - Értékvesztés nettó változása ‐3.621 ‐279 296 ‐17 ‐3.621 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 522 178 42 - 742 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐171 ‐430 ‐1.167 ‐1 ‐1.769 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 1.891 2.815 2.688 9 7.403 Bankközi kihelyezések, követelések 7 2025. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 438 438 Értékvesztés nettó változása ‐ ‐ Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 169 169 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐438 ‐438 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 169 169 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 470 470 Értékvesztés nettó változása ‐10 ‐10 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 80 80 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐102 ‐102 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 438 438 7 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 67 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök halmozott értékvesztésének tárgyévi mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. 8 FVOCI értékpapírok 2025. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 55 55 Értékvesztés nettó változása 5 5 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐60 ‐60 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én ‐ ‐ FVOCI értékpapírok 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 95 95 Értékvesztés nettó változása ‐40 ‐41 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐ ‐ Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 55 55 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok halmozott értékvesztésének tárgyévi mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással. 9 2025. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.083 1.083 Értékvesztés nettó változása ‐175 ‐175 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐409 ‐409 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 499 499 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.895 1.895 Értékvesztés nettó változása ‐610 ‐610 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐202 ‐202 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 1.083 1.083 8 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok 9 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 68 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Hitelkeretek és pénzügyi garanciavállalások halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 2025. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 196 66 20 282 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 57 ‐53 ‐4 ‐ Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐9 10 ‐1 ‐ Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) ‐1 ‐1 2 ‐ Értékvesztés nettó változása ‐213 3 10 ‐200 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 352 3 1 356 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐13 ‐6 ‐10 ‐29 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 369 22 18 409 2024. december 31-ével zárult év 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 224 167 22 413 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 98 ‐96 ‐2 - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) ‐14 16 ‐2 - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) - ‐7 7 - Értékvesztés nettó változása ‐274 ‐28 1 ‐301 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 176 26 3 205 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) ‐14 ‐12 ‐9 ‐35 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 196 66 20 282
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 69 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Hitelportfólió belső minősítés szerint 2025 Bruttó könyv szerinti érték / Névérték Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.228.512 12.688 ‐ 214 1.241.414 Közepes kockázati besorolás (5-7) 114.113 58.237 ‐ 168 172.518 Magas kockázati besorolás (8-9) 12.282 24.271 ‐ 61 36.614 Nem teljesítő ‐ ‐ 13.781 35 13.816 Hitelek amortizált értéken összesen 1.354.907 95.196 13.781 478 1.464.362 2025 Halmozott értékvesztés / Céltartalék Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.177 325 ‐ 1 1.503 Közepes kockázati besorolás (5-7) 328 1.351 ‐ 2 1.681 Magas kockázati besorolás (8-9) 106 953 ‐ 1 1.060 Nem teljesítő ‐ ‐ 2.917 2 2.919 Hitelek amortizált értéken összesen 1.611 2.629 2.917 6 7.163 2024 Bruttó könyv szerinti érték / Névérték Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.100.564 19.866 ‐ 245 1.120.675 Közepes kockázati besorolás (5-7) 119.357 60.428 ‐ 179 179.964 Magas kockázati besorolás (8-9) 7.754 23.779 ‐ 48 31.581 Nem teljesítő ‐ ‐ 12.578 64 12.642 Hitelek amortizált értéken összesen 1.227.675 104.073 12.578 536 1.344.862 2024 Halmozott értékvesztés / Céltartalék Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.355 482 ‐ 2 1.839 Közepes kockázati besorolás (5-7) 472 1.419 ‐ 2 1.893 Magas kockázati besorolás (8-9) 64 914 ‐ 1 979 Nem teljesítő ‐ ‐ 2.688 4 2.692 Hitelek amortizált értéken összesen 1.891 2.815 2.688 9 7.403
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 70 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] Hitelportfólió megoszlása gazdasági tevékenység alapján Bruttó hitelek amortizált bekerülési értéken és pénzügyi 2025 2024 lízingkövetelés portfólió gazdasági tevékenység alapján Lakossági 1.463.118 1.343.268 Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat 1.085 1.580 Egyéb szolgáltatások 159 14 Bruttó hitel és pénzügyi lízingkövetelés összesen 1.464.362 1.344.862 Értékvesztés hiteleken amortizált bekerülési értéken 2025 2024 és pénzügyi lízingkövetelésen gazdasági tevékenység alapján Lakossági ‐7.051 ‐7.253 Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat ‐91 ‐148 Egyéb szolgáltatások ‐21 ‐2 Értékvesztés hiteleken és pénzügyi lízingkövetelésen összesen ‐7.163 ‐7.403 Biztosítékok A Bank kockázatvállalásai után nyilvántartott biztosítékok értéke (teljes érték valós értéken értékelve) biztosítéki típusok szerint a következőképpen alakult: A biztosítékok mind a mérlegen belüli, mind a mérlegen kívüli kockázatvállalásokra vonatkoznak. Biztosíték típus 2025 2024 Egyéb állami, illetve állami tulajdonú szervek garanciái 9.212 11.923 Óvadék, értékpapír 7.913 22.494 Jelzálogok 8.356.422 7.698.541 Összesen 8.373.547 7.732.958 Bank kockázatvállalásai után nyilvántartott biztosítékok értéke (a követelés erejéig) biztosítéki típusok szerint a következőképpen alakult: A biztosítékok mind a mérlegen belüli, mind a mérlegen kívüli kockázatvállalásokra vonatkoznak. Biztosíték típus 2025 2024 Egyéb állami, illetve állami tulajdonú szervek garanciái 9.179 11.878 Óvadék, értékpapír 7.913 18.739 Jelzálogok 2.403.108 1.946.354 Összesen 2.420.200 1.976.971
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 71 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] A birtokolt, kapott fedezetek valós értéke (maximális kitettség) Maximum hitelkockázati kitettség Fedezetek valós értéke 2025. december 31. Értékpapírok Garanciák és kezességek Ingatlanok Többletfedezet Fedezetek összesen Nettó kitettség Fedezettség Hitelezési veszteség Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 166 0% ‐ Bankközi kihelyezések, követelések 366.863 7.913 ‐ ‐ ‐ 7.913 358.950 2% 169 Jelzáloghitelek 1.456.063 ‐ 7.975 5.282.644 ‐3.827.200 1.463.419 ‐ 101% 7.052 Vállalati hitelek 1.136 ‐ ‐ 11.560 ‐10.436 1.124 12 99% 111 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.457.199 ‐ 7.975 5.294.204 ‐3.837.636 1.464.543 12 101% 7.163 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 178.199 0% 499 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.002.427 7.913 7.975 5.294.204 ‐3.837.636 1.472.456 537.327 74% 7.831 Derivatív pénzügyi eszközök 2.869 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 2.869 0% ‐ Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 856.860 ‐ 1.237 2.886.939 ‐2.023.765 864.411 ‐ 101% ‐ Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.729 ‐ 1.237 2.886.939 ‐2.023.765 864.411 2.869 101% ‐ Hitelkeretek 101.202 ‐ ‐ 175.279 ‐91.946 83.333 17.869 82% 409 Mérlegen kívüli tételek összesen 101.202 ‐ ‐ 175.279 ‐91.946 83.333 17.869 82% 409
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 72 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] A birtokolt, kapott fedezetek valós értéke (maximális kitettség) Maximum hitelkockázati kitettség Fedezetek valós értéke 2024. december 31. Értékpapírok Garanciák és kezességek Ingatlanok Többletfedezet Fedezetek összesen Nettó kitettség Fedezettség Hitelezési veszteség Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.006 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 21.006 0% 32 Bankközi kihelyezések, követelések 380.684 22.494 ‐ ‐ ‐10.287 12.207 368.477 3% 438 Jelzáloghitelek 1.336.016 ‐ 10.261 5.130.497 ‐3.805.392 1.335.366 650 100% 7.252 Vállalati hitelek 1.443 ‐ ‐ 12.763 ‐11.329 1.434 9 99% 151 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.337.459 ‐ 10.261 5.143.260 ‐3.816.721 1.336.800 659 100% 7.403 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 275.991 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 275.991 0% 1.083 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.015.140 22.494 10.261 5.143.260 ‐3.827.008 1.349.007 666.133 67% 8.956 Derivatív pénzügyi eszközök 25.893 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 25.893 0% ‐ Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.812 ‐ 1.662 2.431.612 ‐1.874.546 558.728 84 100% ‐ Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 584.705 ‐ 1.662 2.431.612 ‐1.874.546 558.728 25.977 96% ‐ Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt adósságinstrumentumok 15.435 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 15.435 0% 55 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt adósságinstrumentumok összesen 15.435 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 15.435 0% 55 Hitelkeretek 69.324 ‐ ‐ 123.669 ‐75.880 47.789 21.535 69% 282 Mérlegen kívüli tételek összesen 69.324 ‐ ‐ 123.669 ‐75.880 47.789 21.535 69% 282 A Banknak nem volt bevétele biztosítékok érvényesítéséből 2025-ben és 2024-ban.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 73 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] A nem teljesítő hitelportfolió biztosítékai (teljes értéken): Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2025 Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 14.109 ‐2.841 11.268 35.112 Vállalati hitel 150 ‐82 68 421 Összesen 14.259 ‐2.923 11.336 35.533 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2025 Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 4.646 ‐885 3.761 9.023 Összesen 4.646 ‐885 3.761 9.023 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2024 Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 12.923 ‐2.638 10.285 48.095 Vállalati hitel 191 ‐59 132 758 Összesen 13.114 ‐2.697 10.417 48.853 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2024 Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 3.460 ‐674 2.786 10.150 Összesen 3.460 ‐674 2.786 10.150 Nettósítás Származékos ügyletek: A Bank nem köt kereskedési céllal származékos ügyleteket, a megkötött származékos ügyletek meghatározott fedezeti kapcsolatok részét képezik, ezért a Bank nem alkalmaz beszámítást. A származékos ügyletek a Bank anyavállalatával és az MNB-vel kerülnek megkötésre, ezért a Bank kockázatkezelési politikája alapján nem alkalmazandók a nettósítási keretszerződések és letétek. Repo tranzakciók: A Banknak 2025 és 2024 december 31-én sem volt nyitott repó ügylete. Egyéb mérlegpozíciók, amelyek nettósítási megállapodások tárgyát képezhetik: A Banknak nem volt nettósítási megállapodása 2025 és 2024 december 31-én. Biztosítékok: A Bank tevékenysége jelzáloghitelek folyósítása ügyfelei részére. A Bank működését szabályozó mindenkori törvénynek és a vonatkozó belső kockázatkezelési szabályzatnak megfelelően az ilyen jelzáloghitelekre a mögöttes ingatlanok fedezetet biztosítanak. A Bank tevékenységét jelzáloggal fedezett értékpapírok kibocsátásával finanszírozza (a vonatkozó törvénynek megfelelően). Az ilyen kibocsátott kötvényeket a teljesítő jelzáloghitel-portfólió fedezi.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 74 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] Átstrukturált hitelek 2025 2024 Bruttó portfolió Értékvesztés Bruttó portfolió Értékvesztés Lakossági hitelek 3.641 ‐271 4.664 ‐323 Vállalkozói hitelek 43 ‐2 161 ‐7 Birtokfejlesztési hitelek 16 ‐2 191 ‐55 Összesen 3.700 ‐275 5.016 ‐385 Átstrukturált portfólió definíció A Bank által használt átstrukturált definíció az EU 2015/227 rendeletén alapul. Az átstrukturálás az ügyfél vagy a bank által kezdeményezett olyan szerződésmódosítás, mely aktuálisan fennálló vagy jövőbeli pénzügyi nehézségre tekintettel biztosít engedményt vagy kedvezményt az ügyfél számára. Az átstrukturált hitelek kimutatása a teljesítő átstrukturált („performing forborne”) állományokat tartalmazza. Egy kitettség teljesítő átstrukturált, amennyiben az átstrukturálás időpontjában nem állnak fenn a nemteljesítő státusz feltételei, vagy teljesítette a nemteljesítő átstrukturált státuszból történő kikerüléshez szükséges minimálisan egy éves gyógyulási időszak feltételeit. A Jelzálogbank esetében – kizárólag a moratóriumban való részvétel miatt – teljesítő átstrukturált hitelállománya jelentősen csökkent, mert a lakossági kitettségekre vonatkozó kötelező hathónapos próbaidő lejárt. Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2025. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 178.199 100,00% Összesen 178.199 100,00% Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2024. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 15.435 100,00% Összesen 15.435 100,00% Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2024. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 275.991 100,00% Összesen 275.991 100,00%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 75 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.2. Piaci kockázat Piaci kockázatok értékpapírok, illetve más instrumentumok nyitott pozíciójából adódnak. A Banknak nincs jelentős piaci kockázati kitettsége. A piaci kockázati kitettséget alapvetően az OTP Bank Eszköz- Forrás Management figyeli és kontrollálja. 30.2.1. Kamatláb-érzékenységvizsgálat 10 Az alábbi érzékenységvizsgálat mind a származékos, mind a nem származékos ügyletek mérlegfordulónapi kamatláb-kockázati kitettségét figyelembe veszi. Az érzékenységvizsgálat azon a feltételezésen alapul, hogy a fordulónapon fennálló eszközök és kötelezettségek az egész év során fenn fognak állni. A lényeges feltételezések a következők voltak: • A változó kamatozású eszközök és kötelezettségek a modellezett benchmark hozamokra árazódnak át az átárazódási időpontokban, változatlan margint feltételezve az előző átárazódási időponthoz képest. • A fix kamatozású eszközök és kötelezettségek a szerződéses lejáratkor árazódnak át. • Az olyan kötelezettségek, amelyeknél a Banknak joga van változtatni a kamatlábat, két hét késéssel árazódnak át, változatlan margint feltételezve az előző átárazódási időponthoz képest. • Az olyan betétek esetében, amelyek kamatlába 0,3%-nál alacsonyabb magasabb hozamkörnyezet esetén is, változatlanságot feltételezünk a teljes időszak alatt. • A kamateredmény BUBOR báziskamatra való érzékenységét vizsgáltuk A szimuláció a következő két szcenárió feltételezésével készült: 1. a BUBOR a következő év során fokozatosan 100 bp-tal csökken (valószínű szcenárió) 2. a BUBOR a következő év során fokozatosan 100 bp-tal nő (alternatív szcenárió) A nettó kamatbevétel a 2026.01.01-jével kezdődő egy éves időszakban 425 millió Ft-tal nőne (valószínű szcenárió), illetve 444 millió Ft-tal (alternatív szcenárió) csökkenne a szimuláció eredménye alapján. A hozamgörbék párhuzamos eltolásának hatását a nettó kamatbevételre az egy éves időszak alatt a következő táblázat tartalmazza: Megnevezés Hatás a nettó kamatbevételre egy éves időtávon 2025 2024 Millió Ft Millió Ft Forint -0,1% párhuzamos eltolás 67 -63 Forint +0,1% párhuzamos eltolás -67 64 30.2.2. Devizaárfolyam-érzékenységvizsgálat Az alábbi devizaárfolyam-érzékenységvizsgálat a teljes, mérleg szerinti és mérleg alatti nyitott pozícióra vonatkozóan lett elvégezve. Az érzékenységvizsgálat során azzal az árfolyamok egyszeri hirtelen elmozdulásának feltételezéssel éltünk, és a mérlegdinamikát, illetve a kockázati költségek alakulását változatlannak tételeztük fel. Az OTP Jelzálogbank Zrt. teljes nettó nyitott pozíciója 2025. december 31-én 371 millió Ft volt (2024. december 31-én -235 millió Ft volt). Nyitott pozíció EUR, JPY és CHF devizában keletkezett. A deviza alapú jelzáloghitelek forintosítása óta a jelzálogbank tevékenységéből keletkező devizakockázatok nem materiálisak. Az igen alacsony devizapozíciós kitettségből származó potenciális veszteség elhanyagolható a bank rendelkezésére álló szavatoló tőkéjéhez képest. 10 A kamatlábakból származó kockázatokat a 35. számú jegyzet tartalmazza.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 76 30. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 30.3. Tőkemenedzsment A Bank menedzsmentjének fő célja a prudens működés biztosítása, a szabályozói tőkemegfelelési előírásoknak való maradéktalan megfelelés a tevékenység zavartalan folytatása érdekében. A Bank menedzsmentje a kockázatok fedezéséhez rendelkezésre álló saját tőke és tőke jellegű finanszírozás, valamint minden lényeges, tőkével fedezendő kockázat értékelésére és kezelésére kiterjed. A Bank tőkemenedzsment tevékenységének alapja rövidtávon a tőkehelyzet folyamatos monitoringja, hosszabb távon az üzleti és stratégiai tervezési folyamat, amelynek során a Bank várható tőkehelyzetének mérése és előrejelzése történik. A Bank alapvetően jövedelmezőségének fejlesztésével és fenntartásával biztosítja a kockázatai fedezéséhez és a szabályozói elvárásokhoz megfelelő tőkeszintet. Amennyiben a Bank tervezett kockázatvállalásai meghaladják a saját források és a korábban felvett járulékos tőkeelemek által nyújtott tőkefedezetet, eseti intézkedésekkel – az Alapító bevonásával - biztosítja a Bank a prudens működést. Tőkemegfelelés A tőkemegfelelési direktíva (CRDIV/CRR) globális irányelveket fogalmaz meg a bankok szabályozására vonatkozóan (Bázel III megállapodás) az EU jogi keretrendszerében. Az irányelvek 2014. január 1-jétől váltak hatályossá. A hitelintézetekre vonatkozóan sor került a prudenciális szabályok szigorítására, a megfelelő tőketartalék és likviditási szint biztosítása érdekében. A keretrendszer hatására az EU-ban a hitelintézetek még stabilabbá válnak, és javul a tevékenységükhöz kapcsolódó megfelelő kockázatkezelési képességük valamint a működés során felmerülő esetleges veszteségek fedezettsége. A Bank, az előző évekhez hasonlóan, az elmúlt év során teljes mértékben eleget tett a külső tőkekövetelményre vonatkozó elvárásoknak. A Bank tőkemegfeleléssel kapcsolatos számításai az EU által befogadott IFRS-ekkel összhangban van, és a Basel III alapján készültek 2025. év és 2024. év végére vonatkozóan. A Bank a szabályozói tőkekövetelményének meghatározásához a hitelezési és a piaci kockázatok esetében a sztenderd módszert alkalmazza, míg a működési kockázat esetében a Fejlett Mérési Módszer (AMA) kerül alkalmazásra. Adatok millió forintban 2025 2024 Alapvető tőke 158.296 147.230 Szavatoló tőke 158.296 147.230 Hitelkockázat tőkekövetelménye 66.106 63.931 Működési kockázat tőkekövetelménye 5.034 3.659 Összes tőkekövetelmény 71.140 67.590 Többlet tőke 87.156 79.640 Tőkemegfelelési mutató 17,8% 17,4% Basel III: Elsődleges alapvető tőke (CET1): Jegyzett tőke, tőketartalék, lekötött tartalék figyelembe vehető része, általános tartalék, eredménytartalék, adózott eredmény, immateriális javak, befektetések miatti levonások, átmeneti rendelkezések miatti kiigazítások
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 77 31. SZ. JEGYZET: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (millió Ft-ban) Normál üzletmenet során a Bank különböző pénzügyi tranzakciókban vesz részt, amelyek nem jelennek meg a pénzügyi helyzet kimutatásban, és amelyeket mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumoknak neveznek. Ezzel ellentétes megjegyzés hiányában a mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok elméleti tőkeösszege szerepel. 2025 2024 Le nem zárt peres ügyek 799 815 Hitelkeretek igénybe nem vett része 101.611 69.606 Függő és jövőbeni kötelezettségek 102.410 70.421 Jogviták A mérleg fordulónapjáig a Bankkal szemben különféle kárigények kerültek bejelentésre és különböző jogi eljárások folytak, melyek jellegük alapján a rendes üzletmenethez tartoznak. A kárigények és jogi eljárások volumene megfelel a korábbi évek volumeneinek. A Bank megítélése szerint a vele szemben támasztott igények és peresített követelések nem érintik lényegesen pénzügyi helyzetét, jövőbeli működési eredményét vagy cash flow-ját, bár nem adható biztosíték az igények és peresített követelések végső kimenetele tekintetében. Mindazonáltal a jogviták miatt megképzett céltartalék összege 20 és 22 millió forint volt 2025. illetve 2024. december 31-én. Hitelnyújtásra vonatkozó kötelezettségvállalás Ezen instrumentumok elsődleges célja, hogy a Bank az ügyfelek számára igény szerint biztosítson pénzeszközöket. A hitelek formájában nyújtott kölcsönök engedélyezhető keretének kihasználatlan részei vonatkozásában a Bank kötelezettséget vállal hitelnyújtásra. A kölcsönnyújtásra vonatkozó kötelezettségvállalás hitelezési kockázatának tekintetében a Bank potenciálisan a kihasználatlan kötelezettségvállalási keretének teljes összegével megegyező veszteség kockázatának van kitéve. Ugyanakkor, a veszteség valószínűsíthető összege alacsonyabb a kihasználatlan kötelezettségvállalási keret teljes összegénél, mivel a legtöbb hitelnyújtásra vonatkozó kötelezettség feltétele, hogy az ügyfelek megfeleljenek bizonyos hitelképességi követelményeknek. Az igénybe nem vett hitelnyújtási kötelezettségvállalásokra hasonló hitelezési kockázati monitoring és hitelezési szabályzat vonatkozik, mint amelyet hitelnyújtásnál alkalmaznak. A Bank Menedzsmentje szerint az igénybe nem vett hitelnyújtási kötelezettség vállalásokkal kapcsolatos piaci kockázat minimális.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 78 32. SZ. JEGYZET: RÉSZVÉNY-ALAPÚ KIFIZETÉSEK ÉS MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK (millió Ft-ban) A Bankcsoporti Javadalmazási Politika hatálya alá tartozó személyi körben főszabály szerint a teljesítményértékelésen alapuló teljesítményjavadalmazás egységesen készpénzbónusz és részvény formájában történik 50-50%-os arányban, a juttatásnak az OTP Bank törzsrészvényeiből kell állnia, továbbá a teljesítményjavadalmazás – a Hpt. előírásaival összhangban álló – hányadát halasztva kell kifizetni. A teljesítményjavadalmazás részvényalapú részét a Bankcsoporttag leányvállalatok érintett, konszolidált szinten azonosított vezetői részére az OTP Bank biztosítja. A teljesítményjavadalmazás részvény alapú hányadának elszámolásához felhasználható részvények egyénekre lebontott darabszámát a részvényalapú teljesítményjavadalmazás összege és a Felügyelő Bizottság által megállapított részvényárfolyam hányadosaként kell meghatározni. A Felügyelő Bizottság a részvény darabszámának meghatározásához figyelembe veendő árfolyamot a teljesítményalapú javadalmazás elszámolását megelőző 10 napon belül meghozott döntése időpontját megelőző három tőzsdei napon a Budapesti Értéktőzsdén rögzített OTP Bank által kibocsátott törzsrészvény napi középárfolyamának átlaga alapján állapítja meg. 2025. évben a részvényalapú juttatás kapcsán a helyi és konszolidált szinten azonosított vezetők esetében az alábbi értékek kerültek személyi jellegű ráfordításként elszámolásra: 2022. év után 2023. év után 2024 év után 2025. év után Mindösszesen JZB 2 5 7 25 39 A CRD III. irányelvek és a Hpt. módosítása alapján az OTP Bank Nyrt., mint anyavállalat Közgyűlése által határozatban elfogadott Bankcsoporti Javadalmazási Politika bevezetésével a korábbi opciós program módosítására volt szükség. Ezzel egyidejűleg kerül sor a kedvezményes áron történő részvényjuttatás konkrét feltételeinek megállapítására is azzal, hogy a kedvezményes áron történő részvényjuttatás maximum 2 000 forint kedvezményt tartalmazhat és a részvényenként elérhető jövedelemtartalom a részvényjuttatás érvényesítésének időpontjában maximum 4 000 forint lehet. 33. SZ. JEGYZET: NETTÓ DEVIZAPOZÍCIÓ ÉS DEVIZAKOCKÁZAT (millió Ft-ban) 2025. december 31. EUR CHF JPY USD Összesen Eszközök 3.909 5 97 ‐ 4.011 Források ‐3.502 ‐4 ‐84 ‐2 ‐3.592 Nettó pozíció 407 1 13 ‐2 419 2024. december 31. EUR CHF JPY USD Összesen Eszközök 223.675 7 132 ‐ 223.814 Források ‐224.251 ‐7 ‐138 ‐1 ‐224.397 Nettó pozíció ‐576 ‐ ‐6 ‐1 ‐583
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 79 34. SZ. JEGYZET: TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALATOKKAL (millió Ft-ban) 34.1. Fennálló egyenlegek/Tranzakciók az OTP Bankkal, mint anyavállalattal A Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Pénzügyi helyzet kimutatás Eszközök 2025 2024 Anyavállalat Egyéb kapcsolt Anyavállalat Egyéb kapcsolt Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 22 ‐ 20.798 ‐ Bankközi kihelyezések, követelések az OTP Banknál 175.075 ‐ 211.869 ‐ Egyéb eszközök 145 354 51 ‐ Eszközök összesen 175.242 354 232.718 ‐ Kötelezettségek 2025 2024 Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek ‐1.344.750 ‐ ‐1.205.635 ‐ Egyéb kötelezettségek ‐9.146 ‐255 ‐4.803 ‐136 Kötelezettségek összesen ‐1.353.896 ‐255 ‐1.210.438 ‐136 Kibocsátott értékpapírok (névértéken) ‐235.457 ‐268.828 ‐309.098 ‐402.327 Eredménykimutatás 2025 2024 Anyavállalat Egyéb kapcsolt Anyavállalat Egyéb kapcsolt Kamatbevételek 32.099 ‐ 51.515 ‐ Kamatráfordítások ‐110.098 ‐ ‐115.502 ‐ Díj és jutalék bevételek 858 98 903 111 Díj és jutalék ráfordítások ‐5.546 ‐701 ‐4.657 ‐ Leányvállalati befektetések értékesítésének nyeresége 551 ‐ ‐ ‐ Egyéb működési bevétel / ráfordítás ‐ ‐32 ‐ 14 Összesen ‐82.136 ‐635 ‐67.741 125 Az OTP Jelzálogbank mérlegen kívüli tételei között nem volt 2025.12.31.-én és 2024.12.31.-én fennálló egyenlege az OTP Bankkal, mint anyavállalattal vagy a Bankcsoport valamely leányvállalatával szemben. 34.2. Kulcspozícióban lévő vezetőkkel kapcsolatos tranzakciók Az OTP Jelzálogbank vezető tisztségviselői, az Igazgatóság és Felügyelő Bizottság tagjai és közeli hozzátartozóik, valamint az OTP Csoportnál vezető tisztséget betöltők 2025. december 31-én 5.782 millió forintértékben rendelkeztek 14.385 millió forint értékű jelzálog fedezet mellett nyújtott hitellel, amelyek 5 különböző kamatozási periódus szerint csoportosíthatóak: 5 éves: 1,70% - 11,02% 10 éves: 2,35% - 6,75% 20 éves: 2,49% - 4,24% 25 éves: 0,00% - 8,44% 30 éves: 5,09% - 7,94% A kulcspozícióban lévő vezetők kompenzációja a 26. számú jegyzetben került bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 80 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) A kamatlábkockázat az a kockázat, amely szerint a pénzügyi instrumentumok értéke változhat a piaci kamatláb mozgásának hatására. Egy pénzügyi instrumentum kamatának rögzítésére vonatkozó időtartam következésképpen jelzi, hogy az adott instrumentum milyen mértékben kitett a kamatlábkockázatnak. A Bank kamatozó eszközeinek és forrásainak többsége oly módon van kialakítva, hogy a rövid lejáratú eszközök összhangban legyenek a rövid lejáratú kötelezettségekkel, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a hosszú lejáratú kötelezettségek éven belüli kamatváltoztatása biztosítva legyen, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a kapcsolódó hosszú lejáratú kötelezettségek kamatváltozása párhuzamosan történjen. A fentieken túl, a különféle kamatozó eszközök és kamatozó források közötti széles kamatsáv nagyfokú rugalmasságot biztosít a Banknak a kamatlábkülönbségek és a kamatlábkockázat kezelésére. A következő táblázat az eszközök és források kamatainak újraárazási periódusait mutatja. A változó kamatozású eszközök és kötelezettségek a következő újraárazási periódus szerint, a fix kamatozású eszközök és források a lejárati periódus szerint kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 81 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2025. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Nemzeti Bankokkal 150 16 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 150 16 166 fix kamatozású ‐ 13 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 13 13 változó kamatozású 150 3 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 150 3 153 Bankközi kihelyezések, követelések 262.867 ‐ 100.106 3.890 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 362.973 3.890 366.863 fix kamatozású 71.080 ‐ 100.106 3.890 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 171.186 3.890 175.076 változó kamatozású 191.787 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 191.787 ‐ 191.787 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 38.789 34 78.554 61 67.111 ‐ 18.202 ‐ 1.254.448 ‐ ‐ ‐ 1.457.104 95 1.457.199 fix kamatozású 30 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 7 ‐ 827.785 ‐ ‐ ‐ 827.822 ‐ 827.822 változó kamatozású 38.759 34 78.554 61 67.111 ‐ 18.195 ‐ 426.663 ‐ ‐ ‐ 629.282 95 629.377 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 28.760 ‐ 34.605 ‐ 305.681 ‐ 75.078 ‐ 412.736 ‐ ‐ ‐ 856.860 ‐ 856.860 változó kamatozású 28.760 ‐ 34.605 ‐ 305.681 ‐ 75.078 ‐ 412.736 856.860 ‐ 856.860 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok ‐ ‐ ‐ ‐ 41.617 ‐ 16.887 ‐ 119.695 ‐ ‐ ‐ 178.199 ‐ 178.199 fix kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ 41.617 ‐ 16.887 ‐ 119.695 178.199 ‐ 178.199 Fedezeti célú derivatív eszközök ‐ ‐ 2.107 ‐ 1.978 ‐ ‐ ‐ ‐1.216 ‐ ‐ ‐ 2.869 ‐ 2.869 fix kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐1.216 ‐ ‐ ‐ ‐1.216 ‐ ‐1.216 változó kamatozású ‐ ‐ 2.107 ‐ 1.978 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 4.085 ‐ 4.085 Egyéb pénzügyi eszközök ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 2.837 10 2.837 10 2.847 nem kamatozó ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 2.837 10 2.837 10 2.847
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 82 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2025. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 4.303 ‐ 17.522 96 176.137 ‐ 239.954 ‐ 997.090 ‐ ‐ ‐ 1.435.006 96 1.435.102 fix kamatozású 2.004 ‐ 3.314 96 162.020 ‐ 239.954 ‐ 997.090 ‐ ‐ ‐ 1.404.382 96 1.404.478 változó kamatozású 2.299 ‐ 14.208 ‐ 14.117 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 30.624 ‐ 30.624 Kibocsátott értékpapírok 300.496 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 119.855 ‐ 212.989 589.390 ‐ ‐ 633.340 589.390 1.222.730 fix kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 119.855 ‐ 212.989 589.390 ‐ ‐ 332.844 589.390 922.234 változó kamatozású 300.496 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 300.496 ‐ 300.496 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek ‐ ‐ 206.918 ‐170.353 ‐ ‐ ‐ ‐ 445.651 ‐438.666 ‐ ‐ 652.569 ‐609.019 43.550 fix kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 445.651 ‐438.666 ‐ ‐ 445.651 ‐438.666 6.985 változó kamatozású ‐ ‐ 206.918 ‐170.353 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 206.918 ‐170.353 36.565 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 86 14 ‐ ‐ ‐ 14 86 100 fix kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 14 ‐ ‐ ‐ 14 ‐ 14 változó kamatozású ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 86 ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 86 86 Egyéb pénzügyi kötelezettségek ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 9.483 3.227 9.483 3.227 12.710 nem kamatozó ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ ‐ 9.483 3.227 9.483 3.227 12.710 NETTÓ POZÍCIÓ 25.767 50 ‐9.068 174.208 240.250 ‐ ‐249.642 ‐86 129.919 ‐150.724 ‐6.646 ‐3.217 130.580 20.231 150.811
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 83 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 20.989 17 - - - - - - - - - - 20.989 17 21.006 fix kamatozású 20.768 16 - - - - - - - - - - 20.768 16 20.784 változó kamatozású 221 1 - - - - - - - - - - 221 1 222 Bankközi kihelyezések, követelések 183.792 - - - - - - - 196.892 - - - 380.684 - 380.684 fix kamatozású 14.977 - - - - - - - 196.892 - - - 211.869 - 211.869 változó kamatozású 168.815 - - - - - - - - - - - 168.815 - 168.815 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok - - - - 15.435 - - - - - - - 15.435 - 15.435 fix kamatozású - - - - 15.435 - - - - - - - 15.435 - 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 49.497 48 96.963 82 50.012 - 32.858 - 1.107.999 - - - 1.337.329 130 1.337.459 fix kamatozású 32 - - - - - - - 598.093 - - - 598.125 - 598.125 változó kamatozású 49.465 48 96.963 82 50.012 - 32.858 - 509.906 - - - 739.204 130 739.334 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 14.208 - 16.978 - 204.134 - 84.832 - 238.660 - - - 558.812 - 558.812 változó kamatozású 14.208 - 16.978 - 204.134 - 84.832 - 238.660 - - - 558.812 - 558.812 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok - - - - 104.147 - 39.070 - 132.774 - - - 275.991 - 275.991 fix kamatozású - - - - 104.147 - 39.070 - 132.774 - - - 275.991 - 275.991 Fedezeti célú derivatív eszközök - - ‐199.110 188.299 2.911 - - - ‐1.564 35.357 - - ‐197.763 223.656 25.893 fix kamatozású - - - - - - - - ‐1.564 35.357 - - ‐1.564 35.357 33.793 változó kamatozású - - ‐199.110 188.299 2.911 - - - - - - - ‐196.199 188.299 ‐7.900 Egyéb pénzügyi eszközök - - - - - - - - - - 2.414 11 2.414 11 2.425 nem kamatozó - - - - - - - - - - 2.414 11 2.414 11 2.425
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 84 35. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 37.450 - 14.202 153 112.484 - 167.333 - 1.066.004 - - - 1.397.473 153 1.397.626 fix kamatozású - - - 153 98.367 - 167.333 - 1.066.004 - - - 1.331.704 153 1.331.857 változó kamatozású 37.450 - 14.202 - 14.117 - - - - - - - 65.769 - 65.769 Kibocsátott értékpapírok 270.263 - - - 247.011 - - - 331.872 214.864 - - 849.146 214.864 1.064.010 fix kamatozású - - - - 247.011 - - - 331.872 214.864 - - 578.883 214.864 793.747 változó kamatozású 270.263 - - - - - - - - - - - 270.263 - 270.263 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 863 - ‐53.898 - ‐213 - - - 56.129 - - - 2.881 - 2.881 fix kamatozású - - - - ‐213 - - - 56.129 - - - 55.916 - 55.916 változó kamatozású 863 - ‐53.898 - - - - - - - - - ‐53.035 - ‐53.035 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 1 3 1 7 4 31 6 45 8 46 - - 20 132 152 fix kamatozású 1 - 1 - 4 - 6 - 8 - - - 20 - 20 változó kamatozású - 3 - 7 - 31 - 45 - 46 - - - 132 132 Egyéb pénzügyi kötelezettségek - - - - - - - - - - 4.500 3.005 4.500 3.005 7.505 nem kamatozó - - - - - - - - - - 4.500 3.005 4.500 3.005 7.505 NETTÓ POZÍCIÓ ‐40.091 62 ‐45.474 188.221 17.353 ‐31 ‐10.579 ‐45 220.748 ‐179.553 ‐2.086 ‐2.994 139.871 5.660 145.531
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 85 36. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) A likviditási kockázat annak a kitettségnek a mértéke, hogy a Banknak mennyiben kell a likvid eszközeit esetlegesen növelni, hogy a Bank időben eleget tudjon tenni a pénzügyi instrumentumokból származó kötelezettségeinek. A Bank a likviditási pozícióját az MNB által lefektetett irányelvek szerint kezeli. A következő táblázatok az eszközökhöz és forrásokhoz kapcsolódó nem-diszkontált cash flowkat mutatják be lejárati csoportok szerint. A Bank a lejárati csoportokat a szerződéses lejáratig hátralevő idő szerint állapította meg. A lejárati időszakokba történt besorolás a leginkább prudensnek tekinthető módon történt, így figyelembe vételre kerültek az előrefizetési lehetőségek. A lejárati elemzésben bemutatott szerződés szerinti összegek a szerződés szerinti olyan diszkontálatlan cash-flowk mint: bruttó pénzügyi lízing kötelmek (a pénzügyi költségek levonása előtt); a pénzügyi eszközök pénzeszközért történő megvásárlására irányuló határidős (forward) megállapodásokban meghatározott árak; azon változót fizet/fixet kap kamatswap ügyletek nettó összegei, amelyeknél nettó cash-flow-k cseréjére kerül sor; szerződés szerinti származékos pénzügyi instrumentumban kicserélendő összegek, ahol bruttó cash-flow-k cseréjére kerül sor; a bruttó hitelnyújtási elkötelezettségek. Ezek a diszkontálatlan cash-flow-k eltérnek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő összegtől, mivel az abban a kimutatásban szereplő összeg diszkontált cash-flow-kon alapul. Ha a fizetendő összeg nincsen rögzítve, akkor a közzétett összeget a beszámolási időszak végén fennálló feltételek alkalmazásával állapítják meg. Ha a fizetendő összeg, például, egy index változásainak megfelelően változik, a közzétett összeg az indexnek a beszámolási időszak végén fennálló értékén alapulhat. 2025. december 31. 3 hónapon belüli éven belüli, 3 hónapon túli éven túli, 5 éven belüli 5 éven túli lejárat nélkül Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 ‐ ‐ ‐ ‐ 166 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 175.370 ‐ ‐ 191.662 ‐ 367.032 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 41.326 54.885 301.968 1.124.034 ‐ 1.522.213 Eredménnyel szemben kötelezően valós értéken értékelt hitelek 18.451 25.173 151.426 640.846 ‐ 835.896 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok ‐ 45.662 57.405 103.000 ‐ 206.067 Egyéb pénzügyi eszközök 2.913 ‐ ‐ ‐ ‐ 2.913 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 238.226 125.720 510.799 2.059.542 ‐ 2.934.287 Magyar Állammal, a Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 27.303 182.972 557.129 737.507 ‐ 1.504.911 Kibocsátott értékpapírok 7.954 5.318 870.500 342.720 ‐ 1.226.492 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 13 39 54 ‐ ‐ 106 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.710 ‐ ‐ ‐ ‐ 12.710 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 47.980 188.329 1.427.683 1.080.227 ‐ 2.744.219 NETTÓ POZÍCIÓ 190.246 ‐62.609 ‐916.884 979.315 ‐ 190.068 Követelések fedezeti célú derivatív ügyletekből 12.326 9.724 480.552 202.108 ‐ 704.710 Kötelezettségek fedezeti célú derivatív ügyletekből ‐23.956 ‐23.752 ‐586.923 ‐204.873 ‐ ‐839.504 Derivatív ügyletek nettó pozíciója összesen ‐11.630 ‐14.028 ‐106.371 ‐2.765 ‐ ‐134.794 Fel nem használt hitelkeretek 101.611 ‐ ‐ ‐ ‐ 101.611 Jövőbeni kötelezettségek 101.611 ‐ ‐ ‐ ‐ 101.611
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 86 36. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31. 3 hónapon belüli éven belüli, 3 hónapon túli éven túli, 5 éven belüli 5 éven túli lejárat nélkül Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.038 ‐ ‐ ‐ ‐ 21.038 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 25.283 11.431 250.592 97.303 ‐ 384.609 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok ‐ 15.436 ‐ ‐ ‐ 15.436 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 43.067 52.821 286.649 1.029.020 ‐ 1.411.557 Eredménnyel szemben kötelezően valós értéken értékelt hitelek 14.793 19.498 109.792 396.570 ‐ 540.653 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok ‐ 106.050 101.775 103.000 ‐ 310.825 Egyéb pénzügyi eszközök 2.482 ‐ ‐ ‐ ‐ 2.482 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 106.663 205.236 748.808 1.625.893 ‐ 2.686.600 Magyar Állammal, a Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 57.406 121.550 658.696 634.901 ‐ 1.472.553 Kibocsátott értékpapírok 6.446 249.263 690.145 120.020 ‐ 1.065.874 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 13 35 103 ‐ 151 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 7.506 ‐ ‐ ‐ ‐ 7.506 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 71.371 370.848 1.348.944 754.921 ‐ 2.546.084 NETTÓ POZÍCIÓ 35.292 ‐165.612 ‐600.136 870.972 ‐ 140.516 Követelések fedezeti célú derivatív ügyletekből 19.023 11.124 306.035 ‐ ‐ 336.182 Kötelezettségek fedezeti célú derivatív ügyletekből ‐24.255 ‐10.378 ‐308.333 ‐ ‐ ‐342.966 Derivatív ügyletek nettó pozíciója összesen ‐5.232 746 ‐2.298 ‐ ‐ ‐6.784 Fel nem használt hitelkeretek 69.606 ‐ ‐ ‐ ‐ 69.606 Jövőbeni kötelezettségek 69.606 ‐ ‐ ‐ ‐ 69.606
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 87 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) A pénzügyi instrumentumok valós értékének meghatározásakor a Bank az aktív piaccal rendelkező ügyletek esetében a piaci árakat alkalmazza. A legtöbb esetben azonban nem áll rendelkezésre nyilvános, megbízható piaci információ, így a Bank különböző értékelési technikákat alkalmaz a pénzügyi instrumentumok valós értékének meghatározására. A 37. sz. jegyzetben részletesebb információk találhatóak a valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok valós érték meghatározásának hierarchiájáról. A valós érték megbízható meghatározása érdekében a Bank az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi instrumentumok (hitelek, bankközi kihelyezések, bankokkal szembeni kötelezettségek) esetében diszkontált cash- flow módszert alkalmaz. A kibocsátott értékpapírok esetében a valós értékek meghatározásához piaci információkat használ a Bank (pl. Reuters, Bloomberg). Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal szemben mérlegsor azonnal hozzáférhető tételeket tartalmaz, ennélfogva azok valós értéke megegyezik a könyv szerinti értékkel. Az értékelési technikákhoz használt inputok az alábbi feltételezéseket tartalmazzák: • a diszkontáláshoz használt diszkontráták megegyeznek az adott devizában, adott időszakra érvényes kockázatmentes kamatláb és kockázati prémium összegével, • a nem értékvesztett hitelek esetében a szerződéses cash-flow-k képezik az értékelési kalkuláció alapját, míg a minősített hitelek esetében az értékvesztéssel csökkentett amortizált bekerülési érték tekintendő valós értéknek, • a változó kamatozású instrumentumok jövőbeli cash-flow-ja a tárgyidőszakra érvényes hozamgörbéből kerül megbecslésre. • a látra szóló betétek valós értéke nem lehet alacsonyabb, mint a könyv szerinti értékük. A pénzügyi helyzet kimutatásban nem valós értéken értékelt eszköz- és kötelezettségcsoportok esetén a valós értékek meghatározásakor a Bank jövedelem-szempontú megközelítést alkalmazott, a jövőbeli pénzáramlásokat egyetlen folyó értékké alakítva át. Azonnal felhasználható eszközök esetén a valós érték megegyezik a könyv szerinti értékkel, a kibocsátott értékpapírok és más nem valós értéken értékelt kötvény eszköz- és kötelezettségcsoportok valós értéke Reuters piaci jegyzések alapján, a pénzügyi helyzet kimutatás további nem valós értéken értékelt eszköz- és kötelezettségcsoportjainak valós értéke pedig diszkontált cash flow módszerrel került meghatározásra. Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek valós értékének meghatározásakor a diszkontráta-módosítási módszert alkalmaztuk, az alkalmazott diszkontráta a piacon forgalomban lévő hasonló eszközök és kötelezettségek megfigyelt megtérülési rátájából származik. Az ilyen módon meghatározott – nem valós értéken értékelt instrumentumokhoz tartozó – valós értékek a valós érték-hierarchia harmadik szintjére sorolhatók.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 88 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Pénzügyi eszközök és kötelezettségek valós értéke 2025 2024 Könyv szerinti érték Valós érték Könyv szerinti érték Valós érték Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 166 21.006 21.006 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 366.863 366.863 380.684 380.684 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 188.126 275.991 287.489 Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok, valós értéken értékelt hitelek levonása után 1.457.199 1.493.681 1.337.459 1.316.550 Egyéb pénzügyi eszközök 2.847 2.847 2.425 2.425 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.005.274 2.051.683 2.017.565 2.008.154 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok ‐ ‐ 15.435 15.435 Valós értéken értékelt hitelek 856.860 856.860 558.812 558.812 Fedezeti célú derivatív eszközök 2.869 2.869 25.893 25.893 Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.729 859.729 600.140 600.140 PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 2.865.003 2.911.412 2.617.705 2.608.294 Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója 43.550 43.550 2.881 2.881 Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 43.550 43.550 2.881 2.881 OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.435.102 1.505.208 1.397.626 1.373.829 Kibocsátott értékpapírok 1.222.730 1.232.206 1.064.010 1.040.057 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 100 100 152 152 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.710 12.710 7.505 7.505 Nem valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 2.670.642 2.750.224 2.469.293 2.421.543 PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉG ÖSSZESEN 2.714.192 2.793.774 2.472.174 2.424.424 Valós érték meghatározás hierarchiája inputok szerint A pénzügyi instrumentumok valós értékének hierarchiája az alábbi módon került meghatározásra: - 1. szint: aktív piacon azonos eszközökre és kötelezettségekre (módosítás nélküli) jegyzett ár alapján - 2. szint: az 1szinttől eltérő input információk alapján, amelyek az adott eszközzel vagy kötelezettséggel kapcsolatban közvetlenül vagy közvetetten megfigyelhetőek - 3. szint: eszközökre és kötelezettségekre szóló inputok, amelyek nem megfigyelhető piaci adatokon alapulnak (nem megfigyelhető inputok). A nem valós értéken értékelt instrumentumokhoz tartozó valós értékek a valós érték-hierarchia harmadik szintjére sorolhatóak
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 89 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Valós érték meghatározás hierarchiáját a pénzügyi instrumentumok esetében a következő táblázat mutatja: 2025. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 856.860 ‐ ‐ 856.860 Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok pozitív valós érték korrekciója 2.869 ‐ 2.869 ‐ Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.729 ‐ 2.869 856.860 Bankközi kihelyezések, követelések 366.863 366.863 ‐ ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 188.126 188.126 ‐ ‐ Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok, valós értéken értékelt hitelek levonása után 1.493.681 ‐ ‐ 1.493.681 Egyéb pénzügyi eszközök 2.847 ‐ ‐ 2.847 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.051.517 554.989 ‐ 1.496.528 2025. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok negatív valós érték korrekciója 43.550 ‐ 43.550 ‐ Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 43.550 ‐ 43.550 ‐ OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.505.208 37.796 1.467.412 ‐ Kibocsátott értékpapírok 1.232.206 ‐ 1.232.206 ‐ Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 100 ‐ ‐ 100 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.710 ‐ ‐ 12.710 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.750.224 37.796 2.699.618 12.810 2024 december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.812 ‐ ‐ 558.812 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 15.435 15.435 ‐ ‐ Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok pozitív valós érték korrekciója 25.893 ‐ 25.893 ‐ Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 600.140 15.435 25.893 558.812 Bankközi kihelyezések, követelések 380.684 182.124 198.560 ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 287.489 287.489 ‐ ‐ Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok, valós értéken értékelt hitelek levonása után 1.316.550 ‐ ‐ 1.316.550 Egyéb pénzügyi eszközök 2.425 ‐ ‐ 2.425 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 1.987.148 469.613 198.560 1.318.975 2024. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok negatív valós érték korrekciója 2.881 - 2.881 - Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 2.881 ‐ 2.881 ‐ OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.373.829 161.492 1.212.337 - Kibocsátott értékpapírok 1.040.057 ‐ 1.040.057 - Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 152 - - 152 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 7.505 - - 7.505 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.421.543 161.492 2.252.394 7.657
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 90 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A Bank megállapította, hogy a rövid lejáratú (három hónapnál rövidebb), likvid és változó kamatozású pénzügyi eszközök és kötelezettségek esetében a könyv szerinti értékük (amely adott esetben az értékvesztéssel csökkentett) ésszerű közelítése a valós értéküknek. Az ilyen instrumentumok közé tartoznak: a készpénz és bankokkal szembeni követelések. A Bank által kibocsátott kötvényeket tőzsdén jegyzik, azonban nincs aktív piacuk, és nem állnak rendelkezésre megfigyelhető és átlátható piaci árak, ezért a Bank a valós érték hierarchiában a 2. szintre sorolta őket. Értékelési technikák a 2. szintű instrumentumokra A 2. szintű instrumentumok valós értékét a várható kamat- és tőke cash-flow áramlások diszkontálásával számítják ki. A diszkontálás az egyes pénznemek megfelelő swap görbéjével történik. Értékelési technikák és érzékenységvizsgálat a 3. szintű instrumentumokra Szignifikáns nem megfigyelhető inputokkal (3. szint) rendelkező termékek esetében érzékenységvizsgálat kerül elvégzésre az ésszerűen lehetséges alternatív értékelések skáláján. Az alkalmazott érzékenységvizsgálati módszertan figyelembe veszi az értékelési technikák természetét, ahogyan a megfigyelhető helyettesítő és historikus adatok elérhetőségét, valamint a használandó alternatív modell hatását. A kalkuláció megbízható forrásadatokon vagy releváns piaci elemzéseket figyelembe vevő szcenárión alapszik az alkalmazandó alternatív modellek hatásaként. Az érzékenységek a portfolió diverzifikálásának hatásai nélkül kerültek kalkulálásra. Nem megfigyelhető inputok a valós érték mérésénél Pénzügyi instrumentum típusa Értékelési technika Szignifikáns nem megfigyelhető inputok Nem megfigyelhető inputok becslésének skálája Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Default valószínűsége +/- 20% Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Működési költségek +/- 20% Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Demográfia Cash flow becslés változása +/- 5%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 91 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A nem megfigyelhető inputok hatása a valós érték mérésénél Ugyan a Bank úgy ítéli meg, hogy a valós érték becslései megfelelőek, a különböző módszerek és feltételezések alkalmazása különböző valós értékek méréséhez vezethetnek. A 3. szintű pénzügyi instrumentumok valós értékeinek mérésére a feltételezések megváltoztatásai a következő hatással lehetnek. 2025. december 31. Nem megfigyelhető Könyv szerinti érték Valós értékek Hatás az eredményre inputok Kedvező Kedvezőtlen Kedvező Kedvezőtlen Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Default valószínűsége 856.860 857.540 856.186 680 ‐674 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Működési költségek 856.860 863.352 850.518 6.492 ‐6.342 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Demográfia 223.095 223.538 222.684 443 ‐411 2024. december 31. Nem megfigyelhető Könyv szerinti érték Valós értékek Hatás az eredményre inputok Kedvező Kedvezőtlen Kedvező Kedvezőtlen Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Default valószínűsége 558.812 559.071 558.553 259 ‐259 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Működési költségek 558.812 565.807 552.001 6.995 ‐6.811 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Demográfia 110.042 110.236 109.663 194 ‐379 A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a Bank az észszerűen lehetséges alternatív feltételezések alkalmazásának kedvező és kedvezőtlen hatásai a default valószínűségek, mint a legjelentősebb nem megfigyelhető inputok, +/-20%-os módosításával kerültek kalkulálásra. A 3. szintű instrumentumok változásai 2025. december 31-én zárult évben Nyitó egyenleg Folyósítás Hitelkocká zatból származó FVA változás Piaci tényezők változásából származó FVA változás Teljesítés Záró egyenleg Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.812 324.980 ‐915 3.418 ‐29.435 856.860 A 3. szintű instrumentumok változásai 2024. december 31-én zárult évben Nyitó egyenleg Folyósítás Hitelkocká zatból származó FVA változás Piaci tényezők változásából származó FVA változás Teljesítés Záró egyenleg Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 463.926 131.932 1.302 ‐2.461 ‐35.887 558.812
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 92 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Származékos ügyletek valós értéke A Bank rendszeresen köt fedezeti tranzakciókat annak érdekében, hogy csökkentse a pénzügyi kockázatát. A fedezeti és fedezett instrumentumok közötti gazdasági kapcsolat meghatározásához a fedezeti hatékonyság mérése (mind a valós érték mind a cash flow fedezeti ügyletek esetében) előremutató szcenárió-elemzéssel történik; a fedezett kockázatok releváns kockázati tényezőinek különböző ráta szerinti szcenárióival. A fedezett tétel és a fedezeti instrumentum valós érték változása kerül összehasonlításra különböző szcenáriókban. A gazdasági kapcsolat abban az esetben indokolt, amennyiben a fedezett tétel és a fedezeti instrumentum valós érték változása ellentétes irányú és abszolút értékben hasonló összegű. A fedezeti arány a fedezett tétel szerződése összege és a fedezeti instrumentum névértéke alapján kerül meghatározásra. A fedezeti hatékonytalanság forrásai nem fedezett kockázati komponensek (pl. a keresztárfolyamok változása kamatkockázat fedezése esetén), valós érték fedezeti ügylet esetén enyhe különbségek a lejárati dátumokban és a kamatfizetési dátumokban (pl. kamatláb- kockázati komponensek által eredményezett változás a fedezeti instrumentum valós értékében). Fedezeti elszámolási kapcsolatban megjelölt származékos pénzügyi instrumentumok – 2025. december 31. Eszközök Források Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok Valós érték fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek ‐ 1.402 Tőkecserés kamatswap ügyletek ‐ 4.031 Cash flow fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 2.869 ‐ Tőkecserés kamatswap ügyletek ‐ 38.117 Fedezeti ügyletek összesen 2.869 43.550 Fedezeti elszámolási kapcsolatban megjelölt származékos pénzügyi instrumentumok – 2024. december 31. Eszközök Források Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok Valós érték fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 6.388 2.881 Tőkecserés kamatswap ügyletek 15.140 ‐ Cash flow fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 4.365 ‐ Fedezeti ügyletek összesen 25.893 2.881
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 93 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Fedezeti elszámolás A Bank a kamatkockázatot központilag kezeli. A kamatkockázatot NII és EVE alatt különböző stressz tesztek és szcenáriók mentén kerül szimulálásra, a létrehozott kockázati limiteket a Bank csoportszintű likviditáskezelésre és kamatkockázat kezelésre vonatkozó szabályzata határozza meg. A kamatkockázat kezelési tevékenység célja az NII stabilizálása a jóváhagyott kockázati limiteken belül. A fedezeti kapcsolatok kockázatkezelésének célja a tisztított valós értékből (elhatárolt kamat nélküli) származó kockázatok csökkentése, a MIRS hitelekhez kapcsolódó referencia kamatlábak kamatátárazódásából (BUBOR,) származó változások kezelése. Jövőbeni cash flowk összegei, ütemezése és a kockázat típusa – fedezeti instrumentumok - 2025. december 31. – adatok millió devizában 2025 Lejárat 1-től 3 hónapig Éven belül, 3 hónapon túl 1 és 5 év között 5 éven túl Összesen Fair value fedezet Kamat- kockázat Kamatswap HUF Névérték - - - - - Átlagos kamatráta - - - - - EUR Névérték - - - ‐500 ‐500 Átlagos kamatráta - - - 3,14% - Deviza- kockázat Tőkecserés kamatswap EUR/HUF Névérték - - - 500 500 Átlagos Fx ráta - - - 389,9 Cash flow fedezet Kamat- kockázat Kamatswap HUF Névérték - - 28.027 - 28.027 Átlagos Kamat Ráta - - 1,58% - - Deviza- kockázat Tőkecserés kamatswap EUR/HUF Névérték - - 1.000 - 1.000 Átlagos Kamat Ráta - - 3,30% - - Átlagos Fx ráta - - 404.9 - - Jövőbeni cash flowk összegei, ütemezése és a kockázat típusa – fedezeti instrumentumok - 2024. december 31.- adatok millió devizában 2024 Lejárat 1-től 3 hónapig Éven belül, 3 hónapon túl 1 és 5 év között 5 éven túl Összesen Fair value fedezet Kamat- kockázat Kamatswap HUF Névérték - ‐15.000 190.555 - 175.555 Átlagos kamatráta - 1,50% 6,69% - - EUR Névérték - - ‐500 - ‐500 Átlagos kamatráta - - 3,60% - - Deviza- kockázat Tőkecserés kamatswap EUR/HUF Névérték - - 500 - 500 Átlagos Fx ráta - - 381,48 - - Cash flow fedezet Kamat- kockázat Kamatswap HUF Névérték - - 28.027 - 28.027 Átlagos Kamat Ráta - - 1,58% - -
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 94 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Fedezeti könyvelés – fedezeti instrumentumok 2025. december 31. Fedezeti instrumentum névértéke Fedezeti ügylet könyv szerinti értéke Pénzügyi helyzet kimutatása sora A fedezett tétel ineffektívitásának valós érték változása Eszközök Kötelezettségek Fair value fedezet 385.400 ‐ 5.433 95 Kamatkockázat Kamatswap 192.700 1.402 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek ‐5 Devizakockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 192.700 4.031 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 100 Cash flow fedezet 413.427 2.869 38.117 617 Kamatkockázat Kamatswap 28.027 2.869 ‐ Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök 606 Devizakockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 385.400 38.117 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 11 Fedezeti könyvelés – fedezeti instrumentumok 2024. december 31. Fedezeti instrumentum névértéke Fedezeti ügylet könyv szerinti értéke Pénzügyi helyzet kimutatása sora A fedezett tétel ineffektívitásának valós érték változása Eszközök Kötelezettségek Fair value fedezet 615.645 21.528 2.881 ‐441 Kamatkockázat Kamatswap 410.600 6.388 2.881 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök / Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek ‐171 Devizakockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 205.045 15.140 - Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök ‐270 Cash flow fedezet 28.027 4.365 - 832 Kamatkockázat Kamatswap 28.027 4.365 - Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök 832
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 95 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Fedezeti könyvelés – fedezett tétel 2025. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke A valós érték fedezeti korrekció értéke a fedezett ügylet könyv szerinti értékében A valós érték fedezeti korrekció halmozott összege olyan fedezett tételekhez kapcsolódóan, amelyeket már nem módosítanak a fedezeti nyereséggel és veszteséggel A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Eszközök Kötelezettségek Kötelezettségek Kötelezettségek Valós érték fedezeti ügyletek Kibocsátott értékpapírok Kamatkockáza t 192.700 ‐1.549 3.099 Kibocsátott értékpapírok Kibocsátott értékpapírok Devizakockáz at - 194.575 - - Kibocsátott értékpapírok Fedezeti könyvelés – fedezett tétel 2024. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke A valós érték fedezeti korrekció értéke a fedezett ügylet könyv szerinti értékében A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Eszközök Kötelezettségek Eszközök Kötelezettségek Valós érték fedezeti ügyletek Kibocsátott értékpapírok Kamatkockáz at 220.045 - 3.104 Kibocsátott értékpapírok Bankközi követelések Kamatkockáz at 190.555 - ‐3.486 - Bankközi kihelyezések, követelések Kibocsátott értékpapírok Devizakocká zat - 205.045 - - Kibocsátott értékpapírok A valós érték fedezeti ügyletek elkülönített devizafelárával kapcsolatban az Átfogó eredménykimutatásban elszámolt változás 2025. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Az Átfogó eredmény- kimutatásban elszámolt tételek Változás az Átfogó eredménykimutatás- ban elszámolt tételekben A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Valós érték fedezet Eszközök Kötelezettségek Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat ‐ 194.575 73 ‐2.139 Kibocsátott értékpapírok 2024. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Az Átfogó eredmény- kimutatásban elszámolt tételek Változás az Átfogó eredménykimutatás- ban elszámolt tételekben A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Valós érték fedezet Eszközök Kötelezettségek Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat ‐ 205.045 2.212 994 Kibocsátott értékpapírok A cash-flow fedezeti ügyletek elkülönített devizafelárával kapcsolatban az Átfogó eredménykimutatásban elszámolt változás a 2025. december 31-ével végződő évre: 2025. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Az Átfogó eredmény- kimutatásban elszámolt tételek Változás az Átfogó eredménykimutatás- ban elszámolt tételekben A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Cash-flow fedezet Eszközök Kötelezettségek Kibocsátott értékpapírok Deviza- és kamatkockázat ‐ 405.621 1.127 1.127 Kibocsátott értékpapírok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 96 37. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A fedezett tétel valós értékének és a cash flow fedezeti ügyletek változása az Átfogó eredménykimutatásban a 2025. és 2024. december 31-ével végződő évekre: Cash flow fedezeti ügyletek Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Cash flow fedezeti ügyletek tartaléka A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Eszközök Kötelezettségek 2025. december 31. Hitelek Kamatkock ázat ‐ 28.027 2.139 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek Kibocsátott értékpapírok Deviza- és kamatkocká zat 405.621 ‐8.145 Kibocsátott értékpapírok 2024. december 31. Hitelek Kamatkock ázat ‐ 28.027 3.425 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek A fedezeti instrumentumok valós érték változása a cash flow fedezeti ügyletek esetében: 2025. december 31. Instrumentum típusa Kockázat típusa A fedezeti ügylet valós érték változása a cash flow tartalékban elszámolva Fedezeti hatékonytalanság az eredményben elszámolva Az eredménykimutatás sora. amely a fedezeti hatékonytalanságot tartalmazza Kamatswap Kamatkockázat ‐1.286 ‐225 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény Tőkecserés kamatswap Deviza- és kamatkockázat ‐8.145 ‐18.971 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 2024. december 31. Instrumentum típusa Kockázat típusa A fedezeti ügylet valós érték változása a cash flow tartalékban elszámolva Fedezeti hatékonytalanság az eredményben elszámolva Az eredménykimutatás sora. amely a fedezeti hatékonytalanságot tartalmazza Kamatswap Kamatkockázat ‐97 ‐236 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 97 38. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban) 2025. december 31-ével zárult év Kamateredmény Nettó nem kamateredmény Értékvesztés Egyéb átfogó eredmény Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 2.120 ‐8 32 ‐ Bankközi kihelyezések, követelések 21.949 ‐ 269 ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 98.004 882 ‐153 ‐ Repó követelések 681 ‐ ‐ ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 15.893 ‐55 584 ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 138.647 819 732 ‐ Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 179 ‐ 60 151 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 47.144 ‐1.375 ‐915 ‐ Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 47.323 ‐1.375 ‐855 151 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 11 ‐90.026 ‐ ‐ ‐ Lízingkötelezettség kamatráfordítása ‐7 ‐ ‐ ‐ Kibocsátott értékpapírok 12 ‐53.117 ‐670 ‐ ‐ Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen ‐143.150 ‐670 ‐ ‐ Származékos pénzügyi instrumentumok ‐13.840 3.368 ‐ ‐10.543 Mindösszesen 28.980 2.142 ‐123 ‐10.392 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök és kötelezettségek tárgyidőszaki változásának bemutatása az eredménykimutatásban eredménykategóriák alapján 2025. december 31. Január 1-i egyenleg 23.012 Tárgyidőszaki változás ‐63.693 Kamatbevételben /Kamatráfordításban elszámolva ‐13.840 Devizaműveletek eredménye ‐24.492 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 3.368 Realizált eredmény lezárt, lejárt ügyleteken ‐28.729 Záró egyenleg ‐40.681 11 A Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel 12 A Kibocsátott kötvények között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 98 38. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-ével zárult év Kamateredmény Nettó nem kamateredmény Értékvesztés Egyéb átfogó eredmény Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 1.797 ‐6 14 - Bankközi kihelyezések, követelések 30.084 - 32 - Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 91.384 472 3.973 - Repó követelések 477 - - - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 17.296 ‐600 812 - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 141.038 ‐134 4.831 - Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 386 - 35 583 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 38.165 ‐5.036 1.302 - Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 38.551 ‐5.036 1.337 583 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 13 ‐82.850 - - - Repó kötelezettségek ‐127 - - - Lízingkötelezettség kamatráfordítása ‐9 - - - Kibocsátott értékpapírok 14 ‐62.343 ‐433 - - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen ‐145.329 ‐433 - - Származékos pénzügyi instrumentumok ‐4.683 155 - 1.113 Mindösszesen 29.577 ‐5.448 6.168 1.696 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök és kötelezettségek tárgyidőszaki változásának bemutatása az eredménykimutatásban eredménykategóriák alapján 2024. december 31. Január 1-i egyenleg 4.094 Tárgyidőszaki változás 18.918 Kamatbevételben /Kamatráfordításban elszámolva ‐4.683 Devizaműveletek eredménye 14.603 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 155 Realizált eredmény lezárt, lejárt ügyleteken 8.843 Záró egyenleg 23.012 13 A Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel 14 A Kibocsátott kötvények között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV EGYEDI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 99 39. SZ. JEGYZET: A MÉRLEGFORDULÓNAPOT KÖVETŐ JELENTŐS ESEMÉNYEK A mérlegzárást követő fontosabb események a 2026. március 16-ig tartó időszakot fedik le. A Monetáris Tanács 2026. január 13-i döntésével 8%-ról 6%-ra mérsékelte a kötelező tartalékrátát, amelyet a hitelintézeteknek a 2026. márciusi tartalékolási időszaktól kell alkalmazniuk. Az OTP Jelzálogbank 2026. február 12-i értéknappal 500 millió EUR össznévértékben hozott forgalomba jelzálogleveleket. A jelzálogleveleket a Moody’s Investor Service hitelminősítő intézet ’A1’ minősítéssel látta el, az értékpapírok bevezetésre kerültek a Luxembourgi Értéktőzsdére. A Központi Statisztikai Hivatal 2026. január 30-án közzétett előzetes adatai alapján a negyedik negyedévben a magyar gazdaság teljesítménye q/q 0,2%-kal növekedett. A 2025-ös éves növekedés 0,4%, a szezonálisan és naptárhatással kiigazított és kiegyensúlyozott adatok szerint 0,3% volt. A 2025-ös éves átlagos infláció 4,4%-ot tett kiolt. A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa a 2026. február 24-i ülésén 25 bázisponttal 6,25%-ra csökkentette a jegybanki alapkamatot, a döntés 2026. február 25-én lépett életbe. 2026. február 28-án az Amerikai Egyesült Államok és Izrael összehangolt csapásokat mért Iránra, melyre válaszul Irán megtorló rakéta- és dróntámadásokat hajtott végre Izrael és a Perzsa-öböl menti amerikai katonai létesítmények ellen. Az események hatására többek között az energiahordozók világpiaci ára és a devizaárfolyamok volatilisabbá váltak. Tőkeszabályozás Pillar 2 tőkekövetelmény: a 2025. december 16-i bejelentés alapján 2026. január 1-jétől az MNB - az Európai Központi Bankkal és a Horvát Nemzeti Bankkal folytatott többoldalú eljárás során meghozott együttes döntés alapján - konszolidált szinten az alábbi többlettőke-követelmények tartását írta elő az OTP Bankra:  elsődleges alapvető tőke (CET1) esetén 1,01% pont, ami alapján a kötelezően tartandó CET1 minimum 5,51% (szabályozói tőkepufferek nélkül);  alapvető tőke (Tier1) esetén 1,34% pont, ami alapján a kötelezően tartandó Tier1 minimum 7,34% (szabályozói tőkepufferek nélkül);  a teljes tőkemegfelelési mutató (TSCR) esetén 1,79% pont, ami alapján a kötelezően tartandó tőkemegfelelési minimum 9,79% (szabályozói tőkepufferek nélkül); mely előírások nem jelentenek változást a megelőző időszakban érvényben lévő többlettőke-tartási kötelezettségekhez képest.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL BEFOGADOTT NEMZETKÖZI PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁSI STANDARDOK SZERINT KÉSZÍTETT KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉVRŐL
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. TARTALOMJEGYZÉK A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZET KIMUTATÁSA .... 5 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYKIMUTATÁSA ..................... 6 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT ÁTFOGÓ EREDMÉNYKIMUTATÁSA .... 7 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE-VÁLTOZÁS KIMUTATÁSA ................................................................................................................................................................................. 8 A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁSA ................... 9 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA ........................................................ 11 1.1. Általános információk .......................................................................................................................... 11 1.2. A Számvitel alapja ................................................................................................................................ 12 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA ............................. 15 2.1. Alkalmazott alapelvek .......................................................................................................................... 16 2.2. Devizanemek közti átszámítás.............................................................................................................. 16 2.3. Konszolidálási elvek ............................................................................................................................. 16 2.4. Pénzügyi eszközök ............................................................................................................................... 17 2.4.1. Üzleti modell és SPPI teszt ................................................................................................................... 17 2.4.2. A pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash flow-jellemzői ................................................................ 18 2.4.3. Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok ............................................................................. 18 2.4.4. Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok („FVOCI értékpapírok”) .... 19 2.4.5 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök........................................................ 19 2.4.6 Fedezeti ügyletek .................................................................................................................................. 20 2.4.7 Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés .......................................................................................................................................... 21 2.4.8. Módosított pénzügyi eszközök ............................................................................................................. 22 2.5. Értékvesztés .......................................................................................................................................... 23 2.6. Visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzés ...................................................................... 26 2.7. Kibocsátott értékpapírok....................................................................................................................... 26 2.8. Tárgyi eszközök és immateriális javak ................................................................................................. 27 2.9. Pénzügyi kötelezettségek...................................................................................................................... 27 2.10. Lízing.................................................................................................................................................... 28 2.11. Jegyzett tőke ......................................................................................................................................... 28 2.12. Kamatbevételek és kamatbevételhez hasonló bevételek – kamatráfordítások ...................................... 29 2.13. Díjak, jutalékok .................................................................................................................................... 29 2.14. Nyereségadó ......................................................................................................................................... 30 2.15. Bankadó ................................................................................................................................................ 30 2.16. Függő és jövőbeni kötelezettségek, céltartalékok................................................................................. 31 2.17. Részvény-alapú kifizetések .................................................................................................................. 31 2.18. Munkavállalói juttatások ...................................................................................................................... 31 2.19. Cash-Flow kimutatás ............................................................................................................................ 31 2.20. Állami támogatások .............................................................................................................................. 32 2.21. Szegmens riport .................................................................................................................................... 32
3. SZ. JEGYZET: JELENTŐS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS DÖNTÉSEK A SZÁMVITELI POLITIKA ALKALMAZÁSAKOR ...................................................................................................... 33 3.1. Hitelezési kockázatnak kitett pénzügyi instrumentumok értékvesztése ............................................... 33 3.2. Jegyzett piaci ár nélküli instrumentumok értékelése ............................................................................ 33 3.3. Céltartalékok ........................................................................................................................................ 33 4. SZ. JEGYZET: MAKROKÖRNYEZET, A GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA A CSOPORTRA (millió Ft-ban) ................................................................................................................................. 34 5. SZ. JEGYZET: PÉNZTÁRAK, BETÉTSZÁMLÁK, ELSZÁMOLÁSOK A MAGYAR NEMZETI BANKKAL (millió Ft-ban) ................................................................................................. 36 6. SZ. JEGYZET: BANKKÖZI KIHELYEZÉSEK, KÖVETELÉSEK (millió Ft-ban) ................................... 37 7. SZ. JEGYZET: EGYÉB ÁTFOGÓ EREDMÉNNYEL SZEMBEN VALÓS ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) ....................................................................................... 38 8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban) .................................................................................................... 39 9. SZ. JEGYZET: AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) ............................................................................................................................................. 41 10. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban)................................................................................................ 42 11. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ DERIVATÍV ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) .......................................... 43 12. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) ................................................................................. 44 13. SZ. JEGYZET: MAGYAR ÁLLAMMAL, A MAGYAR NEMZETI BANKKAL ÉS MÁS BANKOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) .......................................................... 45 14. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) .......................................................... 46 15. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ DERIVATÍV PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) .... 47 16. SZ. JEGYZET: EGYÉB KÖTELEZETTSÉGEK ÉS CÉLTARTALÉKOK (millió Ft-ban)........................ 48 17. SZ. JEGYZET: JEGYZETT TŐKE (millió Ft-ban)...................................................................................... 48 18. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) .......................... 49 19. SZ. JEGYZET: LAKÁSCÉLÚ HITELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ KAMATTÁMOGATÁS ........................ 51 20. SZ. JEGYZET: KAMATBEVÉTELEK ÉS KAMATRÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) ........................... 52 21. SZ. JEGYZET: KOCKÁZATI KÖLTSÉG (millió Ft-ban) .......................................................................... 53 22. SZ. JEGYZET: DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE (millió Ft-ban) ........................................ 53 23. SZ. JEGYZET: NYERESÉGEK ÉS VESZTESÉGEK (millió Ft-ban) ........................................................ 54 24. SZ. JEGYZET: EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÉS RÁFORDÍTÁSOK, EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) ...................................................................................... 55 25. SZ. JEGYZET: KULCSPOZÍCIÓBAN LÉVŐ VEZETŐK KOMPENZÁCIÓJA (millió Ft-ban) .............. 56 26. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban) ....................................................................................... 56 27. SZ. JEGYZET: LÍZING (millió Ft-ban) ....................................................................................................... 58 28. SZ. JEGYZET: EGY TÖRZSRÉSZVÉNYRE JUTÓ NYERESÉG (EPS)................................................... 58 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) ......................................................... 59 29.1. Hitelezési kockázat ............................................................................................................................... 59 29.2. Piaci kockázat ....................................................................................................................................... 73 29.3. Tőkemenedzsment ................................................................................................................................ 74 30. SZ. JEGYZET: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (millió Ft-ban) .............................................................. 75 31. SZ. JEGYZET: RÉSZVÉNY-ALAPÚ KIFIZETÉSEK ÉS MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK (millió Ft- ban) ...................................................................................................................................... 76 32. SZ. JEGYZET: NETTÓ DEVIZAPOZÍCIÓ ÉS DEVIZAKOCKÁZAT (millió Ft-ban) ............................. 76 33. SZ. JEGYZET: TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALATOKKAL (millió Ft-ban) .............................. 77 34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) ...................................................... 78
35. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) ......................................................................... 83 36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) .................. 85 37. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban)...................................................................................................................... 95 38. SZ. JEGYZET: A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV FOLYAMÁN TÖRTÉNT JELENTŐS ÉS NEM SZOKÁSOS ESEMÉNYEK...................................................................................... 97 39. SZ. JEGYZET: A MÉRLEGFORDULÓNAPOT KÖVETŐ JELENTŐS ESEMÉNYEK .......................... 97
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT PÉNZÜGYI HELYZET KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 5. 166 21.389 Bankközi kihelyezések, követelések 6. 366.863 380.764 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök 7. - 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 9. 178.199 275.991 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 8. 1.454.549 1.334.894 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 8. 856.851 558.803 Tárgyi eszközök 10. 39 73 Immateriális javak 10. 258 400 Használati jog eszközök 10. 96 164 Halasztott adókövetelések 26. 116 20 Tényleges nyereség adó követelések - 66 Fedezeti célú derivatív eszközök 11. 2.869 25.893 Egyéb eszközök 12. 6.598 5.373 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 2.866.604 2.619.265 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 13. 1.435.101 1.397.626 Lízingkötelezettségek 27. 100 176 Kibocsátott értékpapírok 14. 1.222.730 1.064.010 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 15. 43.550 2.881 Tényleges nyereség adó kötelezettségek 424 753 Céltartalékok 16. 428 303 Egyéb kötelezettségek 16. 13.413 8.985 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 2.715.746 2.474.734 Jegyzett tőke 17. 82.000 82.000 Eredménytartalék és egyéb tartalékok 18. 68.858 62.531 SAJÁT TŐKE 150.858 144.531 KÖTELEZETTSÉGEK ÉS SAJÁT TŐKE ÖSSZESEN 2.866.604 2.619.265 Budapest, 2026. március 16. …………………………..……….. …………………………..……….. Becsei András Radics Péter Vezérigazgató Pénzügyi vezető
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT EREDMÉNYKIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 Kamatbevétel: Effektív kamatmódszerrel kalkulált kamatbevétel 20. 138.740 141.747 Kamatbevételhez hasonló bevételek 20. 59.478 51.222 Összes kamatbevétel 198.218 192.969 Kamatráfordítások: Összes kamatráfordítás 20. -169.324 -163.071 NETTÓ KAMATBEVÉTEL 28.894 29.898 Értékvesztés visszaírás a hitelezési és kihelyezési veszteségekre 21. 148 4.019 Értékvesztés visszaírás az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt és az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok veszteségeire 21. 644 847 Céltartalék képzés (-) / visszaírás (+) adott hitelnyújtási elkötelezettségekre és pénzügyi garanciákra 21. -127 132 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek hitelkockázat változásából származó eredmény 21. -915 1.302 Kockázati költség összesen -250 6.300 NETTÓ KAMAT A KOCKÁZATI KÖLTSÉGEK UTÁN 28.644 36.198 AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ESZKÖZÖK KIVEZETÉSÉNEK EREDMÉNYE 23. -254 -603 MÓDOSÍTÁS MIATTI EREDMÉNY 4. -7.040 -8.368 Díj-, jutalékbevételek 22. 3.609 6.277 Díj-, jutalékráfordítások 22. -10.178 -10.850 DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE -6.569 -4.573 Devizaműveletek nyeresége 23. 654 278 Származékos pénzügyi instrumentumok nyeresége 23. 3.368 155 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójából származó nyereség (+) / veszteség (-) 23. 3.418 -2.460 Egyéb működési bevételek 24. 64 137 Egyéb működési ráfordítások 24. -36 -7 Leányvállalati befektetések értékesítésének nyeresége 38. 4.511 - NETTÓ MŰKÖDÉSI EREDMÉNY 11.979 -1.897 Személyi jellegű ráfordítások 24. -1.079 -1.713 Értékcsökkenés 24. -222 -261 Egyéb általános költségek 24. -6.469 -5.950 EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK -7.770 -7.924 ADÓZÁS ELŐTTI EREDMÉNY 18.990 12.833 Nyereség adó 26. -2.386 -2.150 ADÓZÁS UTÁNI EREDMÉNY 16.604 10.683 Egy törzsrészvényre jutó nyereség (Ft-ban) Alap és hígított 28. 20.249 13.028
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT ÁTFOGÓ EREDMÉNYKIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma 2025 2024 ADÓZÁS UTÁNI EREDMÉNY 18. 16.604 10.683 A jövőben az egyéb átfogó eredménykimutatásból realizálódó tételek: Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós érték különbözete 18. 151 581 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök halasztott adó hatása 18. -14 -62 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény 36. -1.114 1.212 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény halasztott adó hatása 36. 102 -218 Cash-flow fedezeti ügyletek valós érték korrekciója 36. -9.431 -97 Átfogó eredmény tételek -10.306 1.416 TELJES ÁTFOGÓ EREDMÉNY 6.298 12.099
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT SAJÁT TŐKE-VÁLTOZÁS KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) Jegyzet száma Jegyzett tőke Tőketartalék Eredménytartalék és egyéb tartalékok Összesen 2024. január 1-i egyenleg 82.000 476 49.919 132.395 Adózás utáni eredmény - - 10.683 10.683 Egyéb átfogó eredmény - - 1.416 1.416 Átfogó eredménytételek 82.000 476 62.018 144.494 Tőketartalék átvezetése eredménytartalékba 31. - -476 476 - Részvény alapú kifizetés 31. - - 37 37 2024. december 31-i egyenleg 82.000 - 62.531 144.531 2025. január 1-i egyenleg 82.000 - 62.531 144.531 Adózás utáni eredmény - - 16.604 16.604 Egyéb átfogó eredmény - - -10.306 -10.306 Átfogó eredménytételek 82.000 - 68.829 150.829 Részvény alapú kifizetés 31. - - 29 29 2025. december 31-i egyenleg 82.000 - 68.858 150.858
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) jegyzet száma 2025 2024 ÜZLETI TEVÉKENYSÉG Adózás előtti eredmény 18.990 12.833 Nettó kapott kamatok 3.183 2.633 Értékcsökkenés és amortizáció 222 261 Értékvesztés elszámolása a hitelezési és kihelyezési veszteségekre 21. 6.892 4.349 Értékvesztés visszaírása egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok után 21. -60 -35 Értékvesztés visszaírása amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok után 21. -584 -812 Értékvesztés elszámolása (+) / visszaírása (-) egyéb eszközökre 12. 23 -1 Céltartalék képzése (+) / felszabadítása (-) függő és jövőbeni kötelezettségekre 125 -148 Részvényalapú kifizetés 31. 29 37 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójának nem realizált nyeresége (-) / vesztesége (+) -2.509 1.164 Származékos pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciójának nem realizált nyeresége (-) -12.284 -16.883 Lízing kamatráfordítása -7 -11 Devizaátértékelés miatti nyereség 23. -668 -281 Tárgyi eszközök és Immateriális javak értékesítésének az eredménye -1 -4 Leányvállalati befektetések értékesítésének nyeresége 38. -4.287 - Üzleti tevékenység eszközeinek és forrásainak nettó változása: Bankközi kihelyezések és repó követelések nettó növekedése (+) / csökkenése (-) 6. 13.916 ‐9.162 Hitelek értékvesztés nélküli nettó növekedése 8. -425.588 -237.719 Egyéb eszközök növekedése 12. -1.087 -1.307 Hitelintézetekkel és a Magyar Nemzeti Bankkal szembeni kötelezettségek növekedése 13. 37.495 267.022 Egyéb kötelezettségek növekedése 16. 551 1.304 Az MNB-nél elhelyezett kötelező tartalék növekedése (-) / csökkenése (+) 5. 15 59 Fizetett társasági adó 26. 2.645 533 Üzleti tevékenységre felhasznált (-) / származó (+) nettó pénzforgalom -362.989 23.832
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT CASH-FLOW KIMUTATÁSA (millió Ft-ban) jegyzet száma 2025 2024 KIHELYEZÉSI TEVÉKENYSÉG Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok csökkenése 7. 15.646 429 Számviteli fedezeti célú származékos pénzügyi kötelezettségek változása 18. 41.876 13.130 Leányvállalati befektetések eladásának bevétele 38. 4.470 - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok csökkenése 9. 98.376 26.597 Tárgyi eszközök és immateriális javak vásárlása 10. -147 ‐267 Tárgyi eszközök és immateriális javak eladása 10. 1 8 Kihelyezési tevékenységből származó / felhasznált nettó pénzforgalom 160.222 39.897 FINANSZÍROZÁSI TEVÉKENYSÉG Lízing tőkeamortizációja -44 -77 Értékpapír kibocsátás bevétele 14. 424.871 190.384 Kibocsátott értékpapírok törlesztése 14. -243.268 -262.954 Finanszírozási tevékenységből származó (+) / felhasznált (-) nettó pénzforgalom 181.559 -72.647 Pénzeszközök nettó csökkenése -21.208 -8.918 Pénzeszközök nyitó egyenlege 21.253 30.171 Pénzeszközök záró egyenlege 45 21.253
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 11 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA
1.1. Általános információk Az OTP Jelzálogbank Zrt-t (a továbbiakban: “OTP Jelzálogbank”, „Jelzálogbank”, “Csoport”, „Bank”) az OTP Bank Nyrt. (a továbbiakban: "OTP Bank") alapította 2001. május 15-én 100%-os tulajdoni részesedéssel. A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete 2002. január 10-én adta ki a működési engedélyt és a Jelzálogbank 2002. február 1-én kezdte meg tevékenységét. A Csoport magában foglalja a Jelzálogbankot, valamint a közvetlen irányítása alá tartozó leányvállalatait. 2025. május 13-án a Bank értékesítette leányvállalataiban fennálló 100%-os tulajdoni részesedését az OTP Bank részére. Tekintettel arra, hogy ezek az entitások a 2025-ös üzleti évben eredményt realizáltak a Csoport számára, a Bank 2025. december 31-re vonatkozóan elkészíti a konszolidált pénzügyi kimutatásokat, utolsó alkalommal. Az OTP Bank (székhelye: 1051 Budapest, Nádor utca 16.) az OTP Jelzálogbank kizárólagos tulajdonosa, továbbá az OTP Csoport anyavállalatának minősül.
A 2025. évi konszolidált pénzügyi kimutatások 2026. március 16-án kerültek az OTP Jelzálogbank Igazgatósága
által jóváhagyásra. A Jelzálogbank tulajdonosainak jogukban áll adott esetben a konszolidált pénzügyi kimutatásokat a jóváhagyásuk után módosítani. A Csoport a tevékenységével kapcsolatos nyilvánosságra hozatalát a Hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény (Hpt.), a hitelintézetekről és pénzügyi vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (CRR), rendelkezéseit betartva teljesíti. Az OTP Jelzálogbank Zrt. a nyilvánosságra hozatali kötelezettségét az OTP Bank
Nyrt.-vel közösen az OTP Bank Nyrt. (www.otpbank.hu
) honlapján és saját (www.otpjzb.hu) honlapján teljesíti. Az Európai Unió által elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok szerint készített konszolidált
pénzügyi kimutatását a saját honlapján, a Budapesti Értéktőzsde (www.bet.hu
) honlapján, valamint a Magyar
Nemzeti Bank által üzemeltetett oldalon (www.kozzetetelek.hu
) teszi közzé. A Csoport székhelye: 1138 Budapest, Váci út. 135-139. D épület Internetes honlap: https://www.otpbank.hu/otpjelzalogbank/fooldal A Csoport beszámolójának aláírója Becsei András, a Jelzálogbank vezérigazgatója és Radics Péter pénzügyi vezető. A Társaság beszámolóját az OTP Bank Nyrt-vel kötött Szolgáltatási szerződésben foglaltak szerint az OTP Bank Nyrt. készítette. A könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy: Tuboly Zoltán (Budapest), az OTP Bank Számviteli és Pénzügyi Igazgatóságának ügyvezető igazgatója, PM nyilvántartási szám: 177289, IFRS szerint regisztrált mérlegképes könyvelő. A hatályos törvényi rendelkezések szerint a Csoport könyvvizsgálatra kötelezett. A 2025. évre választott könyvvizsgáló adatai: Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft. (001165) 1132 Budapest, Váci út 20. Bejegyezte a Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság a 01-09-267553 regisztrációs számon. Kamarai tag könyvvizsgáló Kónya Zsolt, nyilvántartási szám: 007383.
A Csoport alapítói határozata alapján elfogadott 2025. évre vonatkozó könyvvizsgálati díj 44,17 millió forint +
ÁFA. Egyéb nem audit szolgáltatások díja 0,58 millió forint + ÁFA, egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatások díja 148,38 millió forint + ÁFA. A Csoport jegyzett tőkéje 820.000 darab, 100.000 forint névértékű, azonos tulajdonosi jogokat megtestesítő törzsrészvényből áll. Az OTP Jelzálogbank szakosított hitelintézet, tevékenységét alapvetően a jelzálog hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény határozza meg. Az OTP Jelzálogbank Zrt. fő tevékenysége a lakossági ingatlanok vásárlásának, korszerűsítésének és fejlesztéseinek finanszírozása. A vásárolt portfolióban elsősorban államilag támogatott lakáshitelek, nem támogatott eredetileg deviza alapú forintosított lakás és szabad- felhasználású jelzáloghitelek, valamint a forintosítás után ügyfél kérésére visszadevizásított deviza alapú lakás és szabad-felhasználású jelzáloghitelek szerepelnek. Az elmúlt évek során azonban a saját forrásból folyósított támogatott forint lakáshitelek, valamint a piaci forint lakás és szabad-felhasználású hitelek állománya a teljes jelzálogbanki portfólió meghatározó része. Jelenleg forint alapú támogatott és nem támogatott lakás és szabad- felhasználású jelzáloghiteleket nyújt a Jelzálogbank. Nyújtott szolgáltatásának bővítéseként a Jelzálogbank 2017. évtől önálló zálogjogok vásárlásával és egyidejű, részletfizetés melletti eladásával refinanszírozási hitelt is nyújt kereskedelmi bankok részére.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 12 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA [folytatás]
1.1. Általános információk [folytatás] Az OTP Jelzálogbank kis létszámú szervezettel rendelkezik, a jelzáloghitelezési tevékenysége gyakorlati lebonyolításához igénybe veszi az OTP Bank fiókhálózatának 345 lakáshitelezéssel foglalkozó fiókját. Az OTP Bank és az OTP Jelzálogbank között létrejött együttműködési megállapodás alapján az OTP Bank fiókhálózatán keresztül teljes körű szolgáltatást nyújt a jelzáloghitelek vonatkozásában a Jelzálogbank részére, amiért az OTP Jelzálogbank díjat fizet. Az adósminősítést és a hitelezési tevékenységet az OTP Bank az OTP Jelzálogbank szabályzatai szerint végzi. A Bank által nyújtott hitelek esetében a hitelszerződések megkötése során az OTP Bank az OTP Jelzálogbank megbízottjaként végzi tevékenységét. A hitelek biztosítékául szolgáló jelzálogjog, az elidegenítési és terhelési korlátozással a Földhivatalban az OTP Jelzálogbank javára kerül bejegyzésre. A jelzáloglevelek fedezetét a Bank fedezet-nyilvántartásába rendes fedezetként bejegyzett – a Vagyonellenőr által fedezetbe vonásra jóváhagyott – aktuális hitelkövetelések és szükség szerint – jogszabályban meghatározott mértékig – pótfedezetek biztosítják. Az OTP Bank, mint az OTP Jelzálogbank kizárólagos tulajdonosa pénzügyi és egyéb szolgáltatásokat nyújt a leányvállalata számára. A kapcsolt vállalkozásokkal kapcsolatos tranzakciók bemutatása részletesen a 34. számú jegyzetben található. A jelzáloghitelek jelentős része a hitel indulásakor tíz, vagy tizenöt évnél is hosszabb lejáratú, míg a kibocsátott jelzáloglevelek általában rövidebb (1-10 év) lejáratúak. A Jelzálogbank portfóliójában lévő hitelállomány hátralévő átlagos futamideje 17,88 év. A Bank a jelzáloglevelek átlagos futamidejének meghosszabbítására törekszik, az eszközök és források eltérő átlagos futamidejéből eredő kockázat csökkentése érdekében.
A Csoport munkavállalóinak 2025. és 2024. évi átlagos létszáma 40 és 93 fő volt.
1.2. A Számvitel alapja A konszolidált pénzügyi kimutatások a Management azon feltételezésén alapulva kerültek összeállításra, hogy a Csoport a belátható jövőben is fenn tudja tartani a működését, folytatni tudja a tevékenységét, nem várható a működés beszüntetése, vagy bármilyen okból történő jelentős csökkenése. A Csoport számviteli kimutatásait a Magyarországon érvényben lévő társasági, banki és pénzügyi jogszabályoknak megfelelően vezeti, és hivatalos kimutatásait is ezen az alapon készíti. A Csoport alkalmazott prezentációs és funkcionális pénzneme a magyar forint („HUF”). Az éves beszámoló az adatokat millió forintban kifejezve tartalmazza. A Csoport leányvállalatainak bemutatási időszaka – január 1-től december 31-ig - megegyezik a Csoport beszámolási időszakával.
A konszolidált pénzügyi kimutatások az Európai Unió („EU”) által is befogadott Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal („IFRS”) összhangban készültek.
1.2.1. Az IFRS standardok 2025. január 1-jétől érvényes módosuló szabályainak, illetve új standardok bevezetésének hatása a pénzügyi kimutatásra A jelen beszámolási időszaktól hatályba lépő, az IASB által közzétett és az EU által elfogadott új és módosított standardok és értelmezések: IAS 21 Átváltási árfolyamok változásainak hatása: Az átválthatóság hiánya (Módosítások) • A módosítások a 2025. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszaktól lépnek hatályba, a korai alkalmazás megengedett. A módosítások meghatározzák, hogy a gazdálkodó egységnek hogyan kell azt értékelnie, hogy egy valuta átváltható-e, és hogyan kell meghatároznia az átváltási árfolyamot az átválthatóság hiánya esetén. Egy pénznem akkor tekinthető átválthatónak egy másik pénznemre, ha a gazdálkodó egység képes a másik pénznemhez olyan időkereten belül hozzájutni, amely a szokásos adminisztratív időigényt veszi figyelembe, és egy olyan piacon vagy átváltási mechanizmuson keresztül, amelyben egy csereügylet érvényesíthető jogokat és kötelezettségeket hoz létre. Ha egy pénznem nem váltható át másik pénznemre, a gazdálkodó egységnek meg kell becsülnie az értékelés időpontjára érvényes árfolyamot. A gazdálkodó egység célja az átváltási árfolyam becslése során, hogy tükrözze azt az árfolyamot, amelyen az értékelés időpontjában egy szabályos csereügylet zajlana a piaci szereplők között az aktuális gazdasági feltételek mellett. A módosítások alapján a gazdálkodó egység alkalmazhat megfigyelhető árfolyamot korrekció nélkül, vagy egy más becslési technikát. A Csoport úgy véli, hogy ezen új standardok elfogadása és a meglévő standardok módosítása nem vezetett jelentős változásokhoz a Csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 13 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA [folytatás] 1.2. A Számvitel alapja [folytatás]
1.2.2. Az IASB által kibocsátott és az EU által elfogadott, de még nem hatályos új és módosított standardok és értelmezések IFRS 9 Pénzügyi Instrumentumok és IFRS 7 Pénzügyi Instrumentumok: Közzétételek – Pénzügyi instrumentumok besorolása és értékelése (Módosítások) • A Módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően induló beszámolási időszakra kell alkalmazni. A pénzügyi eszközök besorolásához kapcsolódó módosítások korai alkalmazása megengedett, az egyéb módosítások későbbi alkalmazására vonatkozó választási lehetőséggel. A Módosítások pontosítják, hogy a pénzügyi kötelezettségek az „elszámolási napon” kerülnek kivezetésre, ha a kötelezettséget teljesítették, törölték, a kötelezettség lejárt vagy egyéb módon teljesülnek a kivezetés kritériumai. A Módosítások bevezetnek egy számviteli politika lehetőséget arra, hogy az elektronikus fizetési rendszereken keresztül teljesített kötelezettségeket ki lehessen vezetni az elszámolási nap előtt, specifikus feltételek teljesülése esetén. A Módosítások útmutatást nyújtanak az ESG-hez kötött feltételekkel vagy egyéb hasonló feltételekkel rendelkező pénzügyi eszközök szerződéses pénzáramai karakterisztikájának értékeléséhez. A Módosítások tisztázzák a nem-visszkeresetes (non-recourse) és az összekötött (contractually-linked) instrumentumok kezelését és további közzétételeket írnak elő az IFRS 7-ben azon pénzügyi eszközökhöz és kötelezettségekhez kapcsolódóan, melyek függő eseményekhez kötöttek (ideértve az ESG-hez kötött feltételeket is), illetve az egyéb átfogó eredményen keresztül valósan értékelt tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódóan. IFRS 9 Pénzügyi Instrumentumok és IFRS 7 Pénzügyi Instrumentumok: Közzétételek – Környezeti feltételektől függő villamosenergiára hivatkozó szerződések (Módosítások) • A Módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően induló beszámolási időszakra kell alkalmazni, a korai alkalmazásuk megengedett. A módosítások tisztázzák a "saját használatú" típusú megállapodásokra vonatkozó követelmények alkalmazását, engedélyezik a fedezeti elszámolást, ha a módosítások hatálya alá tartozó szerződéseket fedezeti eszközként használják, és új közzétételi követelményeket vezetnek be annak érdekében, hogy a befektetők megértsék ezeknek a szerződéseknek a vállalat pénzügyi teljesítményére és pénzáramlásaira gyakorolt hatását. A "saját használatú" követelményekre vonatkozó pontosításokat visszamenőlegesen kell alkalmazni, de a fedezeti elszámolást csak az új fedezeti kapcsolatokra lehet alkalmazni, amelyeket az első alkalmazás időpontjától vagy azt követően jelölnek meg. Az IFRS számviteli standardok éves fejlesztései – 11. kötet • Az IASB éves fejlesztési folyamata az IFRS nem sürgős, de szükséges egyértelműsítésekkel és módosításokkal foglalkozik. 2024. júliusában az IASB kiadta az IFRS számviteli standardok éves fejlesztéseit – 11. kötet. A gazdálkodó egységeknek ezeket a módosításokat a 2026. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra kell alkalmazniuk. Az IFRS számviteli standardok éves fejlesztései – 11. kötet tartalmazza az IFRS 1, IFRS 7, IFRS 9, IFRS 10 és IAS 7 módosításait. Ezek a módosítások célja a szövegezés egyértelműsítése, kisebb nem szándékos következmények, figyelmetlenségek vagy a standardok követelményei közötti ellentmondások kijavítása. A Csoport várakozása szerint ezen új standardok, a meglévő standardok módosításai és az új értelmezések bevezetése nem lesz lényeges hatással a Csoport pénzügyi kimutatásaira a kezdeti alkalmazás időszakában. IFRS 18 Pénzügyi kimutatások prezentálása és közzététele • Az IFRS 18 új követelményeket vezet be az eredménykimutatás bemutatására vonatkozóan. Az IFRS 18 előírja a gazdálkodó egységnek, hogy az eredménykimutatásban minden bevételét és ráfordítását az alábbi öt kategória egyikébe sorolja: működési, befektetési, finanszírozási, jövedelemadók és megszűnt tevékenységek. Ezeket a kategóriákat kiegészítik összegző sorok bemutatására vonatkozó előírások a működési eredményre, az adózási és finanszírozás előtti eredményre és az eredményre. Az IFRS 18 előírja a vezetőség által meghatározott teljesítménymutatók közzétételét is, amelyek a bevételek és ráfordítások részösszegei, és új követelményeket tartalmaz a pénzügyi információk összesítésére és megbontására vonatkozóan, az elsődleges pénzügyi kimutatások és a kiegészítő megjegyzések azonosított „szerepei” alapján. Emellett egyéb standardok előírásai is módosításra kerültek az IFRS 18 bevezetésének eredményeként. Az IFRS 18 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. Az IFRS 18 visszamenőlegesen alkalmazandó. A módosításokat az EU még nem fogadta be.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 14 1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA [folytatás] 1.2. A Számvitel alapja [folytatás]
1.2.2. Az IASB által kibocsátott és az EU által elfogadott, de még nem hatályos új és módosított standardok és értelmezések [folytatás] IFRS 18 Pénzügyi kimutatások prezentálása és közzététele [folytatás] A Csoport az IFRS 18 számviteli standard kibocsátását követően megkezdte a standard bevezetésére irányuló projektet. Az IFRS 18 a 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves beszámolási időszakokra válik kötelezővé. A Csoport jelenleg is végzi a belső jelentési struktúrák felülvizsgálatát és összehangolását a módosított bemutatási és közzétételi követelményekkel, ideértve a vezetés által meghatározott teljesítménymutatók (Management Performance Measures – MPM-ek) alkalmazásának előkészítését. A jelenlegi várakozások alapján a Csoport nem számít arra, hogy az IFRS 18 bevezetése lényeges hatást gyakorolna az eredménykimutatásra, ugyanakkor a standard által megkövetelt új kategóriák és részösszegek következtében bizonyos sorok struktúrájának és bemutatásának módosítása válhat szükségessé. A Csoport esetében várhatóan a lízingkötelezettségekhez kapcsolódó ráfordítások a működési eredmény kategóriáján kívül kerülnek bemutatásra. Ezzel párhuzamosan kidolgozásra kerül egy új kiegészítő jegyzet is, amely az IFRS 18 előírásainak megfelelően mutatja majd be a Csoport által alkalmazott MPM-eket. 1.2.3. Az IASB által kibocsátott és az EU által nem elfogadott standardok és értelmezések Az EU által elfogadott IFRS-ek jelenleg nem különböznek jelentősen a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által elfogadott rendeletektől, kivéve az alábbi új standardokat, a meglévő standardok módosításait és új értelmezéseket, amelyeket az EU-ban még nem fogadtak be a pénzügyi kimutatások közzétételének napjával: IFRS 19 Nyilvános elszámoltathatósággal (public accountablity) nem rendelkező leányvállalatok: Közzétételek (beleértve a módosításokat): • Az IFRS 19 lehetővé teszi a nyilvános elszámoltathatósággal nem rendelkező leányvállalatoknak, hogy alkalmazzák a csökkentett közzétételi követelményeket, ha az anyavállalatuk (végső vagy közvetett anyavállalat) nyilvánosan elérhető konszolidált beszámolót készít az IFRS standardokkal összhangban. Ezeknek a leányvállalatoknak továbbra is alkalmazniuk kell a többi IFRS standard megjelenítéssel, értékeléssel és bemutatással kapcsolatos követelményeit. Ellenkező előírás hiányában a követelményeknek megfelelő gazdálkodóknak, ha választják az IFRS 19 alkalmazását, nem szükséges a többi standardban szereplő közzétételi követelményeket teljesíteniük. A 2025 augusztusában kiadott módosítások csökkentik az új IFRS számviteli standardok közzétételi követelményeit, amelyeket az IFRS 19 első kiadása még teljes terjedelemben tartalmazott. Az IFRS 19 (beleértve a módosításokat) 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. A módosításokat az EU még nem fogadta be. Az IFRS 10 Konszolidált pénzügyi kimutatások és az IAS 28 Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban lévő befektetések standardok módosításai – Eszközök értékesítése vagy hozzájárulásként való teljesítése a befektető és a társult vállalkozása vagy közös vállalkozása között • A módosítások egy elismert ellentmondás feloldását célozzák meg az IFRS 10 és az IAS 28 követelményei között, az eszközök eladásának vagy hozzájárulásának kezelésében egy befektető és társult vállalkozása vagy közös vállalkozása között. A módosítások fő következménye, hogy teljes nyereséget vagy veszteséget kell megjeleníteni, amikor az ügylet egy üzletet érint (függetlenül attól, hogy az egy leányvállalatban van-e ágyazva vagy sem). Részleges nyereséget vagy veszteséget kell megjeleníteni, amikor az ügylet olyan eszközöket érint, amelyek nem alkotnak üzletet, még akkor is, ha ezek az eszközök egy leányvállalatban vannak elhelyezve. 2015. decemberében az IASB határozatlan időre elhalasztotta ennek a módosításnak a hatálybalépését a tőke módszerrel kapcsolatos kutatási projektjének eredményéig. A módosítást az EU még nem fogadta be.
1. SZ. JEGYZET: ÁLTALÁNOS RÉSZ ÉS A BESZÁMOLÓ ALAPJA [folytatás]
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 15
1.2. A Számvitel alapja [folytatás] 1.2.3. Az IASB által kibocsátott és az EU által nem elfogadott standardok és értelmezések [folytatás] IAS 21 Átválási árfolyamok változásainak hatása: Hiperinflációs prezentációs pénznemre való átváltás (Módosítások) • A módosítások 2027. január 1-jén vagy azt követően kezdődő beszámolási időszakokra érvényes, de korábbi alkalmazás megengedett. A módosítások előírják, hogy a nem hiperinflációs funkcionális pénznemből a hiperinflációs prezentációs pénznemre történő átváltást a záróárfolyamon kell megtenni. Ha egy gazdálkodó egység funkcionális pénzneme egy nem hiperinflációs gazdaság pénzneme, de a prezentációs pénzneme egy hiperinflációs gazdaság pénzneme, akkor az eredményeit és mérlegteleit úgy kell átszámítani a prezentációs pénznemre, hogy minden összeget (azaz eszközöket, kötelezettségeket, saját tőke elemeit, bevételeket és ráfordításokat), valamint minden összehasonlító adatot a legutóbbi pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatás fordulónapján érvényes záróárfolyamon számít át. Az a gazdálkodó egység, amelynek funkcionális és prezentációs pénzneme egy hiperinflációs gazdaság pénzneme, a külföldi gazdálkodó egység összehasonlító adatait – amelynek funkcionális pénzneme egy nem hiperinflációs gazdaság pénzneme – újraértékeli az általános árindex alkalmazásával (general price index), a külföldi gazdálkodó egység összehasonlító adataira vonatkozóan. A módosítások bizonyos további közzétételi követelményeket is bevezetnek. A módosításokat az EU még nem fogadta be. A Csoport várakozása szerint ezen új standardok, a meglévő standardok módosításai és az új értelmezések bevezetése nem lesz lényeges hatással a Csoport pénzügyi kimutatásaira a kezdeti alkalmazás időszakában.
2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 16
A konszolidált pénzügyi kimutatások összeállítása során alkalmazott fő számviteli elvek az alábbiakban lettek összefoglalva:
2.1. Alkalmazott alapelvek Ezen pénzügyi kimutatások a vállalkozás folytatásának elvén, továbbá a bekerülési költség elvén készültek, az utóbbi esetben kivéve egyes pénzügyi instrumentumokat, amelyek valós értéken szerepelnek a beszámolóban. Az eredménykimutatás tételei az időbeli elhatárolás elve alapján lettek elszámolva. A konszolidált pénzügyi kimutatások összeállítsa során a Csoport az egyes eszközöket és kötelezettségeket, valamint a bevételeket és ráfordításokat elkülönítve mutatja be, kivéve bizonyos eseteket, amikor valamelyik standard az egyes tételek nettó módon történő bemutatást írja elő. A pénzügyi kimutatások Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok szerinti bemutatása megköveteli, hogy a Csoport vezetése olyan becslésekkel, illetve feltételezésekkel éljen, amelyek hatással vannak az eszközök és kötelezettségek, a mérlegen kívüli eszközök és kötelezettségek mérlegkészítéskori értékére, valamint a beszámolási időszak bevételeire és ráfordításaira. A tényleges értékek eltérhetnek ezektől a becslésektől. A jövőbeni változások a gazdasági környezetben, a pénzügyi stratégiában, szabályozási környezetben, számviteli előírásokban és egyéb területeken eredményezhetik a becslések változását, amelyek jelentős hatással lehetnek a jövőbeni pénzügyi kimutatásokra.
2.2. Devizanemek közti átszámítás A kezdeti megjelenítés a tranzakció napján érvényes devizaárfolyamon történik. A Csoport a Pénzügyi helyzet kimutatásban a devizában fennálló eszközeit és kötelezettségeit a beszámoló fordulónapján érvényes Magyar Nemzeti Bank ("MNB") által közzétett hivatalos HUF devizaárfolyamon értékeli. A devizában jelentkező bevételek és ráfordítások az ügylet napján fennálló OTP deviza középárfolyamon kerülnek átszámításra. Az esetleges árfolyamnyereségek vagy -veszteségek az átfogó eredménykimutatásban kerülnek kimutatásra. Az anyavállalat és a leányvállalatok funkcionális és prezentációs pénzneme a forint.
2.3. Konszolidálási elvek Jelzálogbank, mint anyavállalat készíti a Csoport konszolidált pénzügyi kimutatásait. Az átláthatóbb irányítás és a leányvállalati értékteremtés, valamint a csoportszintű költségcsökkentési politika miatt a Jelzálogbank 2025. májusában értékesítette az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Ezen leányvállalatok szakmai irányítása eddig is az OTP Bank Nyrt. felelősségi körébe tartozott. Az értékesítés következtében a Bank elvesztette ezen vállalatok felett a kontrollt, jelen pénzügyi kimutatások tartalmazzák a leányvállalatok értékesítése során a Bank által realizált eredményt. Ezek a konszolidált pénzügyi kimutatások tartalmazzák a Bank és leányvállalatainak eszközeit, kötelezettségeit, saját tőkéjét, bevételeit, ráfordításait és pénzáramlásait 2025. május 13-ig, ameddig a Bank ellenőrzést gyakorolt ezen vállalkozások felett. Az ellenőrzés megszűnését követően a leányvállalatok már nem kerülnek konszolidálásra. Minden csoporton belüli tranzakció teljes egészében kiszűrésre kerül a soronkénti konszolidáció módszerével, míg a tőkemódszerrel történő konszolidáció során más szabályok érvényesülnek. Annak meghatározásához, hogy a konszolidációs folyamatokba mely entitások kerüljenek bevonásra szükséges a Csoport kontrolljának megállapítása más entitás felett. A leányvállalat konszolidációja akkor kezdődik el, amikor a Csoport kontrollt szerez, illetve akkor szűnik meg, amikor a Csoport elveszíti a kontrollt felette. Éppen ebből kifolyólag a leányvállalat bevételeit és ráfordításait a konszolidált pénzügyi kimutatásokban attól az időponttól kell figyelembe venni, amikortól a Csoport kontrollt szerez, addig az időpontig, amíg ez a kontroll megmarad felette.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 17 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök 2.4.1. Üzleti modell és SPPI teszt Az üzleti modell azt tükrözi, hogy a Csoport a pénzügyi eszközök csoportjait hogyan kezeli cash flow-k generálása céljából. Ez a feltétel nem instrumentumonkénti besorolási megközelítést takar, hanem magasabb aggregáltsági szinten határozandó meg. A pénzügyi eszközök három kategóriába kerültek besorolásra a Csoportnál attól függően, hogy melyik üzleti modellen belül vannak kezelve. • Üzleti modell, amelynek célja pénzügyi eszközök szerződéses cash flow-k beszedése érdekében történő tartása. Néhány értékesítés összhangban lehet ezzel a modellel, a Csoport felméri az esetleges értékesítések természetét, gyakoriságát és jelentőségét. A Csoport nem tekinti gyakorinak az értékesítést, ha az értékesítések között legalább 6 hónap telt el. A jelentős eladások azok, amelyek meghaladják a teljes szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tartott portfólió 2%-át. A Csoport főleg hiteleket és előlegeket, valamint hosszú távú értékpapírokat és egyéb pénzügyi eszközök kezel ebben az üzleti modellben. • Üzleti modell, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Csoport csak értékpapírokat kezel ebben az üzleti modellben. • Üzleti modell, amelynek célja nyereséget elérni rövid távon. A Csoport ebben az üzleti modellben értékpapírokat és származékos pénzügyi instrumentumokat kezel. Ha a cash flow-k realizálása a Csoport által az üzleti modell értékelésekor várttól eltérő módon történik, ez nem vezet korábbi időszaki hibához a Csoport pénzügyi kimutatásaiban, és az ugyanazon üzleti modell alapján tartott fennmaradó pénzügyi eszközök besorolására sincs hatással. A Csoport akkor, és csak akkor sorolja át az érintett pénzügyi eszközeit, ha megváltoztatja a pénzügyi eszközök kezelésére alkalmazott üzleti modelljét. Az ilyen változásokat a Csoport felső vezetése határozza meg külső vagy belső átalakulások eredményeként; a változásoknak a Csoport működése szempontjából jelentőseknek és külső felek számára igazolhatóknak kell lenniük. A Csoport nem sorolja át a pénzügyi kötelezettségeit. A pénzügyi eszközt a szerződésből eredő cash flow-jellemzői alapján kell besorolni, ha a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell keretében tartják, amelynek célja szerződéses cash flow-k beszedése, vagy amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Csoportnak meg kell határoznia, hogy az eszköz szerződésből eredő cash flow-i kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e (SPPI-teszt). A szerződésből eredő olyan cash flow-k, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései, konzisztensek az alapvető kölcsönmegállapodásokkal. Azok a szerződési feltételek azonban, amelyek a szerződéses cash flow-kba az alapvető kölcsönmegállapodáshoz nem kapcsolódó kockázatoknak vagy volatilitásnak való kitettséget – például részvényárfolyamok, vagy árutőzsdei árfolyamok változásainak való kitettséget – vezetnek be, olyan szerződéses cash flow-kat eredményeznek, amelyek nem kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. A Csoport abban a pénznemben értékeli, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e, amelyben a pénzügyi eszköz denominálva van.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 18 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök [folytatás]
2.4.2. A pénzügyi eszköz szerződésből eredő cash flow-jellemzői A pénzügyi eszközt szerződésből eredő cash flow-jellemzői alapján kell besorolni, ha a pénzügyi eszközt olyan üzleti modell keretében tartják, amelynek célja szerződéses cash flow-k beszedése, vagy amely szerződéses cash flow-k beszedésével és pénzügyi eszközök eladásával éri el célját. A Csoportnak meg kell határoznia, hogy az eszköz szerződésből eredő cash flow-i kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e (SPPI-teszt). A szerződésből eredő olyan cash flow-k, amelyek kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései, konzisztensek az alapvető kölcsönmegállapodásokkal. Azok a szerződési feltételek azonban, amelyek a szerződéses cash flow-kba az alapvető kölcsönmegállapodáshoz nem kapcsolódó kockázatoknak vagy volatilitásnak való kitettséget – például részvényárfolyamok, vagy árutőzsdei árfolyamok változásainak való kitettséget – vezetnek be, olyan szerződéses cash flow-kat eredményeznek, amelyek nem kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. A Csoport abban a pénznemben értékeli, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e, amelyben a pénzügyi eszköz denominálva van. A pénz időértéke a kamat azon eleme, amely csak az idő múlásának ellenértékét tartalmazza. Egyes esetekben azonban a pénz időértékével kapcsolatos elem módosulhat. Ezekben az esetekben a Csoport értékeli a módosítást annak megállapítása érdekében, hogy a szerződéses cash flow-k kizárólag a tőke és a kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései-e. A pénz időértékével kapcsolatos módosított elem értékelése során a cél annak megállapítása, mennyiben különbözhetnek a szerződésből eredő (diszkontálatlan) cash flow-k azoktól a (diszkontálatlan) cash flow-któl, amelyek akkor keletkeznének, ha a pénz időértékével kapcsolatos elem nem módosulna (referencia cash flow). A referencia instrumentum lehet tényleges vagy hipotetikus pénzügyi eszköz. Ha a diszkontálatlan szerződéses cash flow-k jelentősen – 2%-nál jobban – eltérnek a diszkontálaltan referencia cash flow-któl, a pénzügyi eszközt a
későbbiekben az eredménnyel szemben valós értéken kell értékelni
.
2.4.3.
Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok A Csoport amortizált bekerülési értéken értékeli azokat az értékpapírokat, amelyeket a szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tart, és ezen értékpapírok szerződéses feltételei olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag tőkefizetésből és a fennálló tőkeösszeg utáni kamatfizetésből állnak. A Csoport kezdetben ezeket az értékpapírokat valós értéken értékeli. Ezen értékpapírok a későbbi értékelés során az effektív kamatláb („EIR”) módszer használatával meghatározott, értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken kerülnek bemutatásra. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok beszerzésekor kialakult diszkont vagy prémium amortizációja része az amortizált bekerülési értéknek és a kamatbevételek között kerül bemutatásra, így az egyes időszakokban elszámolt eredmény állandó hozamot jelent az ilyen befektetéseken. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok az ügylet kötési napján kerülnek nyilvántartásba vételre. Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok magyar államkötvényeket tartalmaznak.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 19 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök [folytatás] 2.4.4. Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok („FVOCI értékpapírok”) Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírokat olyan üzleti modell alapján tartják, amely szerződéses cash flow-k beszedésével és az értékpapírok eladásával éri el a célját. Továbbá ezen értékpapírok szerződéses cash flow-i kizárólag tőke és kint levő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok az ügylet kötési napján könyvelődnek valós értéken. A követő értékelés során az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós értéken szerepelnek a pénzügyi helyzet kimutatásban, és a valós értékelés során elszámolt nem realizált nyereség és veszteség a kamat- és árfolyameredmény kivételével közvetlenül az egyéb átfogó eredményben jelenik meg, kivéve, ha az értékpapír egy hatékony fedezeti ügylet része. A Bank a FIFO 1 módszert alkalmazza az értékpapírok készletértékelésekor. A fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumokhoz kapcsolódó egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valósérték-korrekciója a konszolidált eredménykimutatásban a realizálásuk időszakában jelenik meg. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelviszonyt megtestesítő
értékpapírok értékvesztése a várható veszteség modell alapján került kiszámításra. A várható veszteség
elszámolása az egyéb átfogó eredménnyel szemben történik. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok valós értékre történő értékelése az értékpapírpiacokon jegyzett ár vagy diszkontált cash flow- modell segítségével történik. Azokban az esetekben, ahol a jegyzett piaci ár nem elérhető, az értékpapírok valós értéke a jövőbeli pénzáramlások jelenértékeként kerül meghatározásra.
2.4.5 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök 2.4.5.1. Származékos pénzügyi instrumentumok A Csoport rendszeres üzletmenete során derivatív pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatos szerződéseket is köt, amelyeknél alacsony kezdeti befektetés szükséges a teljes szerződésbeli értékhez képest, illetve értékük a mögöttes alaptermék függvénye és a jövőben esedékesek. A derivatív pénzügyi instrumentumok magukban foglalják a határidős kamatláb megállapodásokat, a kamatswap ügyleteket, a határidős deviza és devizaswap ügyleteket, valamint opciós ügyleteket is. Ezen pénzügyi instrumentumokat a Csoport fedezeti céllal köti, hogy fedezze a pénzügyi piacokon végrehajtott tranzakcióinak kamatláb- és devizakockázatát (ez az úgynevezett gazdasági fedezet, a számviteli fedezet később kerül bemutatásra). A derivatív pénzügyi instrumentumok elszámolása a kötési napon, kezdeti és későbbi értékelése valós értéken történik. A valós érték meghatározása a jegyzett piaci ár, diszkontált cash flow és más pénzügyi modell alapján történik. A Csoport az ún. „multi curve” árazási módszertant alkalmazza a jövőbeli cash flow-k nettó jelenértékének meghatározásához, amely alapján a különböző hozamgörbék a határidős hozamok, valamint a diszkontáláshoz alkalmazott hozampontok meghatározásához kerülnek felhasználásra. Ez az árazási módszertan nyújtja a legpontosabb becslést ezen fedezett derivatív pénzügyi instrumentumok esetében, mivel a Csoport könyveiben meglévő legtöbb nyitott derivatív ügylet letéttel fedezett. A fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok valós érték változásának nem hatékony része a tárgyévi eredményben kerül elszámolásra a konszolidált eredménykimutatásban. Minden származékos instrumentum eszközként kerül megjelenítésre, ha a valós értéke pozitív, és kötelezettségként, ha a valós értéke negatív a pénzügyi helyzet kimutatásban. Deviza adásvételi ügyletek A deviza-adásvételi ügyletek adott összegű devizák adott árfolyamon történő azonnali (az elszámolásra a kötés napját követő két napon belül kerül sor) vagy határidős (az elszámolásra a kötés napját követő két napon túl kerül sor) adásvételét jelentik. A határidős ügyletek értéke nem tükrözi a szerződésekhez kapcsolódó tényleges piaci és hitelezési kockázatot. A deviza-adásvételi ügyleteket a Csoport kockázatkezelési és kereskedési céllal köti. A Csoport kockázatkezelést szolgáló ügyleteit a külföldi devizában nyújtott hitelek és betétek árfolyamváltozásából eredő kockázatok fedezése céljából alkalmazza. Kamatswap ügyletek A Csoport kamatswap- ügyleteket („IRS”) köt. Az IRS ügyletek esetén a felek egy vagy több alkalommal fizetést teljesítenek egymás felé, melyek alapját egy adott elméleti tőkeösszegre számított fix, illetve időszakosan módosított kamatláb képezi. Az elméleti tőkeösszeg az az érték, amelyre vonatkozóan a kamat kiszámításra kerül, hogy ily módon meghatározzák az IRS ügylet során teljesítendő pénzáramlásokat. Az elméleti tőkeösszeget a tranzakciók volumenének kifejezése érdekében alkalmazzák, de ezek az összegek ténylegesen nem járnak pénzáramlással.
1 First in first out
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 20 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök [folytatás] 2.4.5. Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök [folytatás] 2.4.5.1. Származékos pénzügyi instrumentumok [folytatás] Tőkecserés kamatswap-ügyletek A Csoport tőkecserés kamatswap-ügyleteket („CCIRS”) köt, amelyek sajátossága, hogy az ügylet futamidejére indulásakor és záráskor is tőkecsere történik. A CCIRS ügyletek speciális típusa az úgynevezett mark-to-market megállapodás, amely esetében a futamidő során a kamatszámítás alapját képező tőkeösszegek átértékelésre kerülnek a piaci devizaárfolyam változásoknak megfelelően.
2.4.6 Fedezeti ügyletek Valósérték-fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok A valósérték-fedezeti ügyletnek minősített derivatívák valós értékének változása, amely a fedezeti ügylet definíciója szerint hatékony ügyletnek tekinthető a fedezett kockázat tekintetében, nyereségként vagy veszteségként kerül elszámolásra az eredmény javára vagy terhére az alapügyleten elszámolt valósérték- korrekcióval egyetemben. A fedezeti ügyleten valós értékben bekövetkező változás közvetlenül a konszolidált eredménykimutatásban kerül bemutatásra. A fedezeti elszámolás feltételeit a következőképpen alkalmazza a Csoport: fedezeti ügyletek meghatározása, megfelelő fedezeti dokumentáció elkészítése, hatékonyságvizsgálat elvégzése, és ennek alapján a hatékonyság alátámasztása. Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi instrumentumok esetében a Csoport a fedezett tételen keletkező fedezeti nyereséggel vagy veszteséggel módosítja az instrumentum könyv szerinti értékét, és azt az eredményben számolja el. A Csoport a könyv szerinti érték módosítását az eredménnyel szemben amortizálja el az effektív kamat módszerrel. Az amortizációt akkor kezdi meg a Csoport, amikortól a fedezett tételt már nem módosítják a fedezeti nyereséggel vagy veszteséggel. Amennyiben a fedezett tétel kivezetésre kerül, a fedezett tételen korábban elszámolt összeg azonnal elszámolásra kerül az eredményben. CCIRS ügylet esetén az elkülönített devizafelár kizárásra kerül a pénzügyi instrumentumok fedezeti instrumentumként való megjelöléséből, ezen tétel az egyéb átfogó jövedelemben kerül elszámolásra. A Csoport 2018-ban bevezette a fedezeti elszámolásra vonatkozó IFRS 9 szerinti előírásokat. Részletesebb információkért lásd a 36. számú jegyzetet. A kamatbevételek és kamatráfordítások (mind a felhalmozott, mind az elszámolt) az eredménykimutatásban a „
Kamatbevételekhez hasonló bevételek
” vagy a „
Kamatráfordítások
”
soron jelen
n ek meg. A valós érték változás nem hatékony része az eredménykimutatásban az „Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési
célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója
” soron jelenik meg. Cashflow-fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok A cashflow-fedezeti ügyletnek minősített derivatívák valós értékének változása, amely a fedezeti ügylet definíciója szerint hatékony ügyletnek tekinthető, a hatékonyságuk arányában az egyéb átfogó eredményben a tartalékok között kerül bemutatásra. A fedezeti ügylet nem hatékony része közvetlenül a konszolidált eredménykimutatásban kerül bemutatásra. A Csoport a fedezeti kapcsolatot megszünteti, amennyiben a fedezeti instrumentum lejár vagy eladják, megszüntetik vagy lehívják, vagy a fedezeti ügylet már nem felel meg a fedezeti elszámolás feltételeinek. Cashflow-fedezeti ügyletek esetében – a standarddal összhangban – a Csoport a fedezeti elszámolást mindaddig alkalmazza, amíg a mögöttes eszköz nem kerül kivezetésre vagy megszűntetésre. Amikor a Csoport megszűnteti egy cashflow-fedezeti ügylet fedezeti elszámolását, a cashflow-fedezeti tartalékban lévő összeget átsorolja az eredménybe abban az esetben, ha a fedezett jövőbeli cash flow-k bekövetkezése már nem várható. Amennyiben várható a fedezett jövőbeli cash flow-k bekövetkezése, úgy a cashflow-fedezeti tartalékban lévő összeg csak akkor kerül átvezetésre az eredménybe, amikor a cash flow-k a jövőben bekövetkeznek. A kamatbevételek és kamatráfordítások (mind a felhalmozott, mind az elszámolt) az eredménykimutatásban a „Kamatbevételekhez hasonló bevételek” vagy a „Kamatráfordítások” soron jelenek meg. A valós érték változás hatékony része az „Egyéb átfogó eredménykimutatásban” (Cash flow fedezeti tartalék) jelenik meg. A valós érték változás nem hatékony része az eredménykimutatásban az Eredménnyel szemben valós értéken értékelt instrumentumok valós érték korrekciója soron jelenik meg.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 21 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök [folytatás]
2.4.7 Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés A Csoport amortizált bekerülési értéken értékeli azokat a hiteleket, bankközi kihelyezéseket, amelyeket a szerződéses cash flow-k beszedése érdekében tartja, továbbá ezen pénzügyi eszközök szerződéses feltételei meghatározott időpontokban olyan cash flow-kat eredményeznek, amelyek kizárólag a tőke és a kint lévő tőkeösszeg után járó kamat kifizetései. Ezek a hitelek a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásában az „Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek” soron szerepelnek. A Csoport a kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek soron jeleníti meg azokat a hiteleket, amelyek nem kereskedési céllal tartottak vagy a cash flow jellemzői alapján nem kizárólag tőke és kint lévő tőkeösszeg után járó kamat kifizetéseit eredményezik. Ezek a hitelek a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásában a „Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek” soron szerepelnek. Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek, bankközi kihelyezések a hitelezési, illetve kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztéssel csökkentett, még visszafizetetlen tőkekövetelésen szerepelnek növelve az elhatárolt kamat mértékével. A fentebb említett amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kezdeti megjelenítéskor a tranzakciós költségek és díjak módosítják a könyv szerinti értéket, és azok az effektív kamatszámítás részét képezik. A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a díjak felmerüléskor kerülnek elszámolásra a konszolidált eredménykimutatásban.
A hitelek és bankközi kihelyezések, kivezetésre kerülnek, ha a cash flow-kra vonatkozó szerződéses jog lejár vagy az eszközök átadásra kerülnek. Amikor egy pénzügyi eszközt kivezetnek, a különbség a könyv szerinti érték és a kapott ellenérték között az eredménykimutatásban kerül elszámolásra. A fentebb említett amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök esetében a kivezetésből származó nyereség vagy veszteség az „Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök kivezetésének eredménye” soron jelenik meg. A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a kivezetésből származó nyereség vagy veszteség a „Nettó működési eredmény” soron jelenik meg.
A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek valósérték-változását két komponensre bontva mutatja be a Csoport a konszolidált eredménykimutatásban: • A valósérték-változás hitelezési kockázat változásából származó részét a kockázati költségeken belül, mint a hitelkockázat-változásból származó eredményt mutatja be. • A valósérték-változás fennmaradó komponensét a nettó működési eredményen belül az „Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója” soron mutatja be.
Egy pénzügyi eszköz a kezdeti megjelenítéskor valós értéken jelenik meg a könyvekben, amely a hitelek és a bankközi kihelyezések esetében a tranzakciós értéknek felel meg. Amennyiben a kezdeti valós érték mégsem egyezik meg a tranzakciós értékkel, kezdeti valósérték-különbözet kerül megjelenítésre. Ha a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely kizárólag megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a Csoport a kezdeti valósérték-különbözetet a konszolidált eredménykimutatásban jeleníti meg. Amikor a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely nem megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a kezdeti megjelenítéskori valós érték és az ügyleti ár különbözete elhatárolásra kerül, és csak akkor jeleníti meg a Csoport az eredményben, amikor a pénzügyi instrumentum kivezetésre kerül, vagy amikor az adatok megfigyelhetőkké válnak.
A piaci kamatoknál alacsonyabb kamatozással kihelyezett hitelek esetében a kezdeti valós érték alacsonyabb, mint a tranzakciós ár. Ezen hitelek követő értékelése az IFRS 9 szerint történik.
A Csoport értékvesztést számol el a fordulónapon pénzügyi eszközökre, a várható hitelezési veszteség alapján. A pénzügyi eszközre képzett értékvesztés 12 havi várható hitelezési veszteségnek vagy élettartami várható veszteségnek felel meg. A maximális időszak, ami alapján a várható hitelezési veszteséget meghatározza a Csoport, az a maximális szerződéses periódus, ami alatt a Csoport a kockázatnak van kitéve.
Ha a pénzügyi eszköz hitelezési kockázata nem nőtt jelentősen a kezdeti megjelenítés óta, akkor 12 havi várható veszteséget, máskülönben (jelentős hitelezési kockázat növekedése esetén) élettartami várható veszteséget szükséges számítani. A várható hitelezési veszteség a szerződéses cash flow-k, amik a Csoportot a szerződés alapján megilletik, és azon cash flow-k különbségének a jelenértéke, amit a Csoport várhatóan kapni fog.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 22 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.4. Pénzügyi eszközök [folytatás]
2.4.7. Hitelek, bankközi kihelyezések, követelések, illetve a hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés [folytatás] Amikor a pénzügyi eszköz szerződéses cash flow-i módosulnak, de a módosítás nem vezet a pénzügyi eszköz kivezetéséhez, akkor a Csoport újrakalkulálja a pénzügyi eszköz bruttó könyv szerinti értékét, úgy, hogy a várható jövőbeni cash flow-kat az eredeti effektív kamatlábbal újradiszkontálja. A különbség a könyv szerinti érték és a várható cash flow-k jelenértéke között módosítás miatti nyereség vagy veszteség soron jelenik meg az eredménykimutatásban. A kamatok és az amortizált bekerülési érték elszámolása az effektív kamatmódszer alkalmazásával történik. Egy hitel akkor kerül leírásra, ha sikertelennek bizonyult a hitel átütemezése, behajtása, illetve a jövőbeni megtérülés nem valószínűsíthető. A hitel leírása a konszolidált eredménykimutatásban az „Amortizált pénzügyi eszközök kivezetéséből származó eredmény” soron kerül elszámolásra. Az IFRS 9 standard részleges vagy teljes leírásra vonatkozó bekezdéseit alkalmazza a Csoport a hitelek esetében. Amennyiben a pénzügyi eszköz (hitelkövetelés) a Csoport számára várhatóan nem térül meg, akkor a pénzügyi eszköz a felmerülés időpontjában részlegesen vagy teljesen leírásra kerül. A hitelkövetelés értékvesztése és bruttó értéke ugyanakkora mértékben kerül leírásra, mégpedig a várható maximális megtérülés összegéig a nettó érték változatlansága mellett. Abban az esetben, ha a korábban részlegesen vagy teljesen leírt hitel, amely esetleg behajthatatlannak minősítve kivezetésre is került, de utólag részben vagy egészben mégis megtérül, kockázati költség visszaírásként a „Hitelek bruttó értéken felüli térülése” soron kerül elszámolásra a kockázati költségen belül.
2.4.8. Módosított pénzügyi eszközök Amennyiben valamely pénzügyi eszköz szerződéses cash flow-i megváltoznak a szerződéses feltételek változásának következményeként és a módosítás nem eredményezi a pénzügyi eszköz kivezetését, a Csoportnak a konszolidált eredményben módosítás miatti nyereséget vagy veszteséget kell megjelenítenie. Ilyen módosítást kiváltó események lehetnek az átstrukturálás – a Csoport belső szabályzataiban meghatározott módon –, a meghosszabbítás, a változatlan futamidő melletti megújítás, a rövidebb futamidővel történő megújítás és a tőketörlesztés előírása, ha ilyen nincs vagy korábban nem volt. A lakossági portfólió tekintetében a nettó valós érték változását összevontan portfóliószinten kell vizsgálni. Minden lakossági szerződés átstrukturálása a szerződéses keretrendszer átstrukturálása alapján történik. A Csoportnak ezeket a keretfeltételeket kell értékelnie (és nem az egyedi szerződéseket). A vállalati portfólió tekintetében egyedileg, szerződésenként kell vizsgálni a nettó valós érték változását. Lehetséges szerződéses módosítások között, a Csoport megfontolja a kivezetés és újra megjelenítés lehetőségét a következő esetekben: - több adósság egy adóssággá történő összevonása vagy egy adósság több részre való osztása, - pénznemváltozás, - partner változása, - módosítás utáni sikertelen SPPI teszt - kamatlábváltozás (fixről változóra vagy változóról fixre), - amennyiben az új feltételek szerinti cash flow-k diszkontált jelenértéke – mely az eredeti effektív kamatlábbal diszkontált – legalább 10%-kal különbözik a hátralévő cash flow-k diszkontált jelenértékétől. A pénzügyi eszköz kivezetése és újra megjelenítése esetében a kivezetett eszköz el nem amortizált jutaléka a Kamatbevételekhez hasonló bevételek között kerül megjelenítésre. Az újonnan megjelenített pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelt és 1-es szakaszba kerül elhelyezésre, amennyiben a kivezetett pénzügyi eszköz a portfólió 1-es vagy 2-es szakaszában volt. Az újonnan megjelenített pénzügyi eszköz vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszköz lesz („POCI”), amennyiben a kivezetett pénzügyi eszköz a portfólió 3-as szakaszában vagy POCI volt. A módosítás miatti nyereséget vagy veszteséget minden egyes szerződéses módosításnál szükséges újra számítani, kivéve a kivezetés és újra megjelenítés esetét. Módosítás esetén a Csoport újra számítja a pénzügyi eszköz bruttó könyv szerinti értékét. Mindehhez pedig az szükséges, hogy az új szerződéses cash flow-kat a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontálja (hitelkorrigált effektív kamatláb POCI pénzügyi eszközökre). A módosított pénzügyi eszköz könyv szerinti értékét módosító bármilyen felmerült költség, jutalék a módosított pénzügyi eszköz hátralévő időszaka alatt amortizálásra kerül.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 23 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.5. Értékvesztés A Csoport az IFRS 9 standard előírásainak megfelelően a hitelekre, bankközi kihelyezésekre és repó követelésekre értékvesztést a várható veszteség alapú modell alapján számol el. A háromszintű modell alapján a kezdeti megjelenítés pillanatától kezdve 12 havi várható hitelezési veszteséggel megegyező összegben kerül értékvesztés elszámolásra. A kezdeti megjelenítés óta jelentősen megnövekedett hitelkockázattal rendelkező vagy objektív bizonyítékok alapján értékvesztett ügyletek esetében élettartami várható hitelezési veszteséggel megegyező összegű értékvesztés kerül elszámolásra. A vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök esetében szintén a kezdeti megjelenítés óta felmerült teljes élettartami várható veszteség kerül elszámolásra. Amennyiben a vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök élettartami várható hitelezési vesztesége az értékelés időpontjában alacsonyabb a kezdeti megjelenítéskor becsült várható hitelezési veszteségnél, akkor a Csoport értékvesztés miatti nyereséget jelenít meg a konszolidált eredménykimutatásban. A hitelezési és kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés a Menedzsment becslései alapján kerül megállapításra a hitelezési és kihelyezési tevékenységgel kapcsolatban. A default akkor állapítható meg, ha a következők közül valamelyik, vagy mindkettő bekövetkezik: • objektív kritérium, azaz az ügyfél hitelkötelezettsége több mint 90 egymást követő napon keresztül a lényegességi küszöböt meghaladó mértékben késedelmes (90+ default DPD), vagy a kötelezett több mint 90 egymást követő napon keresztül a lényegességi küszöböt meghaladó összeggel túllépte a folyószámlahitel limitjét (90+ default DPD), vagy • valószínűségi kritérium, amely annak valószínűségét jelenti, hogy az adós nem lesz képes teljes mértékben fizetni a hitelkötelezettségeit (UTP= Unlikely to Pay). A valószínűségi kritérium bekövetkezését az alábbi feltételek jelzik: egyedi hitelkockázati kiigazítás, hitelkötelezettség jelentős veszteséggel történő értékesítése, nehéz helyzetben lévő szerkezetátalakítás, szerződés felmondása a Bank kezdeményezésére, csőd, felszámolás, személyi csőd, kényszertörlés státusz. A fent leírt feltételeknek kötelezően default státuszt kell eredményezniük. Ezen túlmenően az egyedi szakértői alapú értékelés során az ügyfél default státuszát akkor kell megállapítani, ha a konkrét esetben a default szubjektív alapon igazolható. A default státuszt meg kell szüntetni, ha az elmúlt 3 hónapban nem áll fenn más default kritérium, és a default státuszt eredményező feltétel (akár valószínűségi kritérium, akár objektív kritérium) legalább 3 hónapja megszűnt. A várható veszteség kiszámításának előretekintőnek kell lennie. A rendelkezésre álló előretekintő információkat a paraméterbecslésbe különböző forgatókönyvek alkalmazásával kell beépíteni, beleértve a jövőbeli gazdasági feltételekre vonatkozó előrejelzéseket is. A valószínűséggel súlyozott előretekintő forgatókönyvek meghatározása az OTP Jelzálogbank Csoport makromodelljén alapul. Általában két válságforgatókönyv (4-5) és három nem válságforgatókönyv (1-3) létezik, de az OTP Jelzálogbank Csoportnál legalább két forgatókönyv alapján kell kiszámítani az értékvesztést. A makro kondicionálást a Vasicek-modell végzi, amely megragadja a pontszerű (point-in-time = PIT) és a cikluson átívelő (through-the-cycle = TTC) PD (probability of default = nemteljesítési valószínűség) közötti kapcsolatot. A Vasicek-féle PD-transzformáció a kategóriák PIT PD-jének becslésére is használható. A szükséges paraméterek (például a korrelációs együttható és a makroállapot-paraméter) az OTP makromodelljéből származtathatók. A csoportos céltartalékképzési módszertanban a hitelkockázat és a hitelkockázat változása a portfólió kockázati jellemzőinek megértésével megfelelően megragadható. A portfóliószegmentálásnál a szegmensek meghatározása a céltartalék-számítás kulcsfontosságú eleme, és a portfólió átfogó ismeretét igényli. A szegmentáció várhatóan hónapról hónapra stabil marad. A szegmentálást minden egyes paraméterre külön-külön kell elvégezni, mivel minden esetben más-más tényezőknek lehet jelentősége. A csoportosan értékelt kitettségek egyéves és élettartamra vonatkozó nemteljesítési valószínűségének (PD) becslése tranzíciós mátrixok segítségével történik. Az eszközöket a főbb hitelkockázati jellemzők és a szerződéses kötelezettségek teljesítésére való képességük alapján hasonló hitelkockázatot képviselő csoportokba kell sorolni. A csoportszintű értékelési eljárás kötelező változói a fizetési késedelem, az ügylet/ügyfél minősítése, az átstrukturált jelző, a nemteljesítési státusz és a terméktípus. További szegmentálás célszerű abban az esetben, ha a nemteljesítés valószínűségében jelentős különbségek figyelhetők meg. A tranzíciós mátrixokat minden portfóliószegmensre külön-külön kell meghatározni. A csoportmodell a PD paraméterben kezeli a (default-ból való) gyógyulási rátát, ezért a számított valószínűségeket ezzel a rátával csökkenteni kell.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 24 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.5. Értékvesztés [folytatás] A Csoport két különböző módszert alkalmaz az LGD (loss given default = veszteség bedőlés esetén) paraméterek kiszámítására: Lakossági jelzáloghitelek és nem lakossági portfóliók (KKV és nagykereskedelem), amelyek jelentős mértékben jelzáloggal biztosítottak: módosított LGD módszertan, amely az eszközminőségi felülvizsgálaton (AQR) alapul - a behajtás elsődleges forrása maga a fedezet, de a készpénzbehajtást is figyelembe veszik. A számítás minden egyes kitettségre külön-külön történik a becsült paraméterek alapján (fő paraméterek: FSR - végrehajtás sikerességének aránya, SR - értékesítés aránya, TTS - értékesítésig eltelt idő, C - költségek, REC - készpénzes behajtás) és a biztosítékok (pl. ingatlan, garancia, kezesség, óvadék) tényleges értéke. Fogyasztói hitelek és autófinanszírozás esetében: a korábbi behajtások alapján becsült, behajtáson alapuló LGD- módszertan. Az LGD-számítás nem azonosítható automatikusan a múltbeli tényleges adatokkal. Mindig elemezni kell az LGD-t befolyásoló tényezők elmozdulásának irányát és mértékét, figyelembe véve a makrogazdasági hatásokat is, azok várható alakulása mellett. Az LGD - a PD-hez hasonlóan - az üzleti ciklusoktól sem független, jellemzően a gazdasági visszaeséssel párhuzamosan növekszik A hitelezési és kihelyezési veszteségekre, valamint repó követelésekre elszámolt értékvesztés olyan szinten kerül meghatározásra, hogy fedezetet nyújtson az egyedileg azonosított hitelezési veszteségekre. Azon hitelek esetében, amelyekre az egyedileg azonosított hitelezési veszteség összegének megállapítása nem lehetséges objektív bizonyíték híján, csoportosan meghatározott értékvesztés kerül elszámolásra. Ezzel a hasonló hitelkockázati jellemzőkkel rendelkező pénzügyi eszköz portfóliók könyv szerinti értékét a Csoport csökkenti a mérleg fordulónapján várhatóan megtérülő, historikus tapasztalatok alapján becsült összegre. Követő értékeléskor a Csoport a konszolidált eredménykimutatásban a kockázati költség részeként az „Értékvesztés képzése a hitelezési és kihelyezési veszteségekre” soron jeleníti meg a várható hitelezési veszteség képzésével és visszaírásával kapcsolatos összegeket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a fordulónapon az IFRS 9 szerinti hitelezési veszteség kerüljön megjelenítésre. Ha az értékvesztés indoka továbbra már nem áll fenn, az értékvesztés visszaírásra kerül a tárgyévi eredménykimutatásban. Amennyiben egy pénzügyi eszköz, amelyre korábban nem utalt semmilyen tényező, hogy a hitelkockázata jelentősen megnövekedett volna (1. szakaszban került besorolásra), a követő értékeléskor a 2. szakaszba vagy 3. szakaszba kerül besorolásra, akkor a hitelezési veszteséget az élettartami várható hitelezési veszteség szintjére kell módosítani. Amennyiben egy pénzügyi eszköz, amely korábban 2. szakaszban vagy 3. szakaszban volt, a követő értékeléskor 1. szakaszba kerül besorolásra, akkor a hitelezési veszteséget a 12 havi várható hitelezési veszteség szintjére kell módosítani. Minősítési kategóriákba történő besorolás
A Csoport az IFRS 9 előírásai szerint az amortizált bekerülési értéken és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket, a hitelnyújtási elkötelezettségeket és pénzügyi garanciális kötelezettségeket a következő három kategóriába sorolja: • 1. szakasz: teljesítő pénzügyi instrumentumok, amelyek hitelkockázata nem növekedett jelentősen a kezdeti megjelenítés óta • 2. szakasz: teljesítő pénzügyi instrumentumok, amelyek hitelkockázata jelentősen növekedett a kezdeti megjelenítés óta, de amelyek nem váltak értékvesztetté • 3. szakasz: nem teljesítő pénzügyi instrumentumok, melyek értékvesztetté váltak • POCI: vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi instrumentumok
A vevőkövetelések esetében a Csoport az egyszerűsített megközelítést alkalmazza és csak élettartami várható veszteséget kalkulál. Az egyszerűsített megközelítés a következőt jelenti: • az egyszerűsített megközelítés alá vont állományra az elmúlt három év alapján átlag számítódik, • az elmúlt három évben leírt egyszerűsített megközelítés alá vont állomány meghatározásra kerül, • a múltbeli veszteségek a jelenlegi körülményekre vonatkozó információk és a jövőbeli gazdasági feltételekre vonatkozó észszerű előrejelzések figyelembevételével kiigazításra kerülnek, • a leírt állomány elosztásra kerül az átlagállománnyal, ez lesz a hitelezési veszteség rátája, • a hitelezési veszteség rátával megszorozva az év végi állományt előáll az aktuális hitelezési veszteség, • évente újraszámításra kerül a hitelezési veszteség ráta.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 25 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.5. Értékvesztés [folytatás] Minősítési kategóriákba történő besorolás [folytatás] A Csoport feltételezi, hogy egy pénzügyi instrumentum hitelkockázata nem nőtt jelentősen a kezdeti megjelenítés óta, ha a pénzügyi eszközről megállapították, hogy hitelkockázata alacsony a fordulónapon. Ez akkor fordulhat elő, ha a pénzügyi eszköz nemteljesítési kockázata alacsony, a hitelfelvevő képes rövid távon eleget tenni szerződéses fizetési kötelezettségeinek és a gazdasági és pénzügyi feltételek változása hosszú távon bekövetkező változásai nem feltétlenül csökkentik a hitelfelvevő azon képességét, hogy teljesítse szerződéses fizetési kötelezettségeit. A Csoport a szuverén kitettségeket alacsony hitelkockázatúnak tekinti. Teljesítő (1. szakasz): olyan pénzügyi instrumentum, mely esetében az értékelési fordulónapon nem állnak fenn a 2. szakasz és 3. szakasz kategóriáknál meghatározott események, állapotok. Egy adott ügyfél vagy hitel default-osnak tekintendő, ha a következők közül valamelyik, vagy mindkettő bekövetkezik: • Az ügyfél 90 napot meghaladó jelentős késedelembe esik. Ezt súlyos kiváltó eseményként értékeljük. • Fennáll annak észszerű valószínűsége, hogy az ügyfél nem fogja teljes egészében teljesíteni kötelezettségeit. Ezt a feltételt default valószínűségi kritérium alapján vizsgáljuk. A default vizsgálat tárgyát azon (mérlegen belül, vagy kívül nyilvántartott) kitettségek képezik, melyek hitelkockázatot keletkeztetnek (azaz hitelezési jellegű kockázatvállalási szerződésekből származnak). Az alábbi események bármelyikének teljesülése esetén az értékelési fordulónapon, anélkül, hogy a 3. szakasz kategóriánál meghatározott besorolási feltételek bármelyike teljesülne, a pénzügyi instrumentum hitelkockázata jelentősen megnövekszik, az instrumentum 2. szakasz kategóriába kerül: • fizetési késedelme meghaladja a 30 napot, • teljesítő forborne besorolású, • egyedi döntés alapján az ügylet devizaneme jelentős „sokkot” szenvedett a hitelfolyósítás óta, • az ügylet-/ügyfélminősítési besorolása (rating) egy előre definiált értéket vesz fel vagy egy meghatározott sávba esik vagy a kezdeti megjelenítési értékhez viszonyítva előre meghatározott mértékben romlik, • lakossági jelzáloghitel esetén a loan-to-value mutató meghalad egy előre definiált értéket, • lakossági ügyfél másik hitelén fennálló default, amennyiben nem áll fenn cross-default, • vállalati vagy önkormányzati ügyfelek esetében monitorozva a csoportszinten meghatározott különböző küszöbök elérését (a teljesség igénye nélkül): - az adós pénzügyi nehézségei (pl. tőkemegfelelés, likviditás vagy az instrumentum-minőség romlása), - a pénzügyi instrumentum aktív piacán a likviditás, illetve az aktivitás jelentős csökkenése figyelhető meg, - az adós minősítése magas kockázatot tükröz, de a default-nál jobb besorolású, - lényegesen lecsökkent a fedezet értéke, amelyből az adós a hitelt törlesztené, - végelszámolás alatt álló ügyfelek. Nem teljesítő az a pénzügyi instrumentum és 3. szakasz kategóriába kerül, amely esetében a következő események, állapotok bármelyike fennáll az értékelési fordulónapon: • default (csoportszinten meghatározott definíció alapján), • nem teljesítő forborne besorolású (csoport szinten meghatározott definíció alapján), • vállalati vagy önkormányzati ügyfelek esetében monitorozva a csoport szinten meghatározott különböző küszöbök elérését (a teljesség igénye nélkül): - szerződésszegés, - az adós súlyos pénzügyi nehézségei (pl. tőkemegfelelés, likviditás vagy az instrumentum-minőség romlása), - az adós ellen csőd-, felszámolási-, adósságrendezési eljárás indul, - az adós ellen kényszertörlési eljárás indul, - a Bank által felmondott szerződés, - fraud esemény bekövetkezése, - a pénzügyi instrumentum aktív piacának megszűnése. A Csoport 2. szakasz kategóriába sorolja át azokat a kitettségeket, amelyek nem minősülnek többé értékvesztettnek.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 26 2.SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.5. Értékvesztés [folytatás] Minősítési kategóriákba történő besorolás [folytatás] Az egyes szakaszokba sorolt ügyletek értékvesztés meghatározása során szakaszonként a következők szerint kell eljárni: • 1. szakasz (teljesítő) ügylet esetén a következő 12 hónapban várhatóan bekövetkező hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni, • 2. szakasz (jelentős hitelkockázat növekedést mutató) ügylet esetén a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni, • 3. szakasz (nem teljesítő) ügylet esetén a teljes élettartam alatt várható hitelezési veszteséget kell értékvesztésként elszámolni. Az élettartami várható hitelezési veszteségre vonatkozóan meg kell becsülni a pénzügyi instrumentum várható élettartama során bekövetkező nemteljesítés kockázatát. A 12 hónapos várható hitelezési veszteség az élettartami várható hitelezési veszteségnek egy része, azok az élettartamig tartó cash flow-hiányok, amelyek akkor jelentkeznek, ha a hitelfelvevő a beszámolási időszakot követő 12 hónapon belül nem teljesít (vagy rövidebb időszak alatt, amennyiben egy pénzügyi instrumentum várható élettartama kevesebb, mint 12 hónap), amelynek értéke valószínűséggel súlyozott. Egy pénzügyi instrumentum várható hitelezési veszteségeit oly módon kell kiszámítani, hogy az tükrözze: - egy elfogulatlan és valószínűséggel súlyozott összeget, amelyet a lehetséges kimenetelek értékének figyelembevételével került meghatározásra, - a pénz időértékét és - az észszerű és releváns információkat, amelyek a fordulónapon aránytalanul magas költségek vagy erőfeszítések nélkül rendelkezésre állnak a múltbeli eseményekről, a jelenlegi körülményekről és a jövőbeni gazdasági feltételek előrejelzéséről.
2.6. Visszavásárlási megállapodások, értékpapír-kölcsönzés Amennyiben az értékpapírok értékesítése előre meghatározott áron való visszavásárlási kötelezettség mellett történik, azok továbbra is megjelennek a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásban, és ellenértékük kötelezettségként kerül elszámolásra. Fordított esetben az újraértékesítési kötelezettség mellett vásárolt értékpapírok nem kerülnek nyilvántartásba vételre a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásban, az értük kifizetett ellenérték követelésként jelenik meg a pénzügyi helyzet kimutatásban. A kamat a visszavásárlási megállapodás időtartama alatt kerül elszámolásra a kamateredményben. Értékpapír kölcsönügyletek esetében a Csoport pénzügyi helyzet kimutatásában nem kerülnek megjelenítésre a kölcsönbe kapott értékpapírok, mivel az instrumentumok tulajdonjogához kapcsolódó jogok és kockázatok az átadónál maradnak.
2.7. Kibocsátott értékpapírok A kibocsátott jelzáloglevelek amortizált bekerülési értéken szerepelnek a mérlegben. A kibocsátáshoz kapcsolódó költségek részét képezik az amortizált költségnek és a kibocsátott értékpapír futamideje alatt kerülnek elszámolásra effektív kamatmódszerrel. A kibocsátott jelzáloglevelek fedezetét a Csoport fedezet-nyilvántartásába rendes fedezetként bejegyzett – a Vagyonellenőr által fedezetbe vont – aktuális hitelkövetelések értéke és szükség szerint – jogszabályban meghatározott mértékig – pótfedezetek biztosítják. Mind a 2025. és 2024. évben a kibocsátott jelzáloglevelek fedezetét kizárólag rendes fedezetek biztosították.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 27 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.8. Tárgyi eszközök és immateriális javak A tárgyi eszközök és immateriális javak a terv szerinti értékcsökkentéssel csökkentett bekerülési értéken szerepelnek a mérlegben. A tárgyi eszközöknek és immateriális javaknak a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési értékét azokra az évekre kell felosztani, amely idő alatt ezeket az eszközöket a Csoport előreláthatóan használni fogja. Az értékcsökkenést az adott eszköz becsült hasznos élettartama alatt lineáris módon számítják az alábbiak szerint: Immateriális javak Szoftverek 20% - 33,3% Vagyoni értékű jogok 16,7% - 33,3% Ingatlanok 1% - 2,0% Irodai berendezések, járművek 11,1% - 33,3% A tárgyi eszközökre és az immateriális javakra azok üzembe helyezésének napjától kezdődően számol el értékcsökkenést a Csoport. A tárgyi eszközök és immateriális javak könyv szerinti értékét a Csoport évente felülvizsgálja és szükség esetén értékvesztést számol el. Amennyiben indokolt, meghatározásra kerül az eszköz piaci értéke, és ha szükséges, az értékvesztés a piaci értékig elszámolásra kerül. Ha nincs lehetőség az egyes eszköz piaci értékének meghatározására, a Csoport annak az eszközcsoportnak a piaci értékét határozza meg, ahová az adott eszköz tartozik. Ha az épületek, berendezések, egyéb tárgyi eszközök és immateriális javak könyv szerinti értéke nagyobb, mint a várhatóan megtérülő összeg, a különbözet azonnal leírásra kerül a várhatóan megtérülő értékig. A Bank nem rendelkezik határozatlan hasznos élettartamú immateriális javakkal.
2.9. Pénzügyi kötelezettségek A pénzügyi kötelezettségek az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek vagy az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek között kerülnek bemutatásra a konszolidált pénzügyi kimutatásokban a következő sorokon: - Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek - Repo kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok - Fedezeti célú származékos pénzügyi kötelezettségek - Egyéb pénzügyi kötelezettségek A Csoport a kezdeti megjelenítéskor a pénzügyi kötelezettségeket annak valós értékén értékeli növelve vagy csökkentve – amennyiben a pénzügyi kötelezettség nem eredménnyel szemben valós értéken értékelt – azon tranzakciós költségekkel, amelyek közvetlenül a pénzügyi kötelezettség megszerzésének vagy kibocsátásának tulajdoníthatók. A pénzügyi kötelezettségek kezdeti valós értéke általában megegyezik az ügyleti árral. Ha azonban az összegek nem egyenlőek, el kell számolni a kezdeti valósérték-különbözetet. Ha a pénzügyi eszköz valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely kizárólag megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, a Csoport a kezdeti valósérték-különbözetet a konszolidált eredménykimutatásban jeleníti meg.
Amikor a pénzügyi kötelezettség valós értéke olyan értékelési technikán alapul, amely nem megfigyelhető piacokról származó adatokat használ, tranzakciós ár és a valós érték közötti különbséget elhalasztják, és szisztematikusan az eredményben számolják el.
Az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek esetében, a pénzügyi kötelezettség keletkeztetésével összefüggésben kifizetett díjakat, jutalékokat a Csoport az instrumentum futamideje alatt számolja el az eredményben effektív kamatláb módszert használva. Bizonyos esetekben a Csoport a pénzügyi kötelezettségei egy részét (jellemzően kibocsátott kötvényeket) a lejárat előtt visszavásárolja. Ilyen esetben az instrumentumért fizetett ellenérték és a pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékének a különbözete az eredményben kerül elszámolásra, a nem kamatjellegű bevételek között.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 28 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás
2.10. Lízing Egy szerződés lízingnek minősül vagy lízinget tartalmaz, ha egy időszak tekintetében ellenérték fejében átadja a jogot egy azonosított eszköz használatának ellenőrzése felett. Az eszköz használatához kapcsolódó költségek – amelyek korábban operatív bérleti díjként jelentek meg – a standard alkalmazását követően a használatijog-eszköz értékcsökkenéseként és a lízingkötelezettség kamatjellegű ráfordításaként kerülnek kimutatásra. A használatijog-eszköz értékcsökkenése lineárisan, a lízingkötelezettség pedig effektív kamatláb módszerrel kerül elszámolásra. Lízingkötelezettségek megjelenítése A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenítésre kerülnek azon lízingkötelezettségek, amelyek az IFRS 16 rendelkezései alapján operatív lízingként minősített szerződésekhez kapcsolódnak. A lízingkötelezettséget a kezdőnapon az addig a napig ki nem fizetett lízingdíjak jelenértékeként kell értékelni. A lízingdíjakat az implicit kamatlábbal kell diszkontálni, amennyiben az könnyen meghatározható. Ha ez a kamatláb nehezen meghatározható, a lízingbevevőnek a járulékos lízingbevevői kamatlábat kell használnia. A Csoport által alkalmazott átlagos járulékos lízingbevevői kamatláb ~5,3%. A kezdőnapon a lízingkötelezettségben figyelembe vett lízingdíjak a mögöttes eszköz lízingfutamidő alatti használati jogáért járó, a kezdőnapig ki nem fizetett következő összegekből állnak: - fix díjak csökkentve az esedékes lízingösztönzőkkel; - változó lízingdíjak, amelyek valamely indextől vagy rátától függenek, kezdeti értékelésük alapja a kezdőnapi index vagy ráta; - a lízingbevevő által a maradványérték-garanciák keretében várhatóan kifizetendő összegek; - a vételi opció lehívási ára, ha a lízingbevevő ésszerűen biztos abban, hogy lehívja az opciót; és - a lízing megszüntetése miatti kötbérek, ha a lízing futamideje egy lízingmegszüntetési opció lízingbevevő általi lehívását is tükrözi. A Csoport él a standardban meghatározott megjelenítési kivételekkel, így a rövid futamidejű (12 hónapnál rövidebb), és a kisértékű (kevesebb, mint 1,5 millió forint) mögöttes eszközt tartalmazó lízingekhez kapcsolódó lízingdíjakat a futamidő alatt lineárisan számolja el. Használatijog-eszköz megjelenítése A használatijog-eszköz a kezdeti megjelenítéskor bekerülési értéken kerül értékelésre. A használatijog-eszköz bekerülési értéke a következőkből áll: - a lízingkötelezettség kezdeti megjelenítési értéke; - a kezdőnapon vagy azt megelőzően fizetett lízingdíjak, csökkentve a kapott lízingösztönzőkkel; - kezdeti közvetlen költségek; és - becsült költségek a mögöttes eszköz leszerelésével, elszállításával és a helyszín helyreállításával vagy a mögöttes eszköz lízingfeltételekben előírt állapotának helyreállításával kapcsolatban, kivéve, ha e költségek készletek előállítása érdekében merültek fel. A Csoport a használatijog-eszközöket elkülönítettem mutatja be a Pénzügyi helyzet kimutatásban.
2.11. Jegyzett tőke A Csoport jegyzett tőkeként mutatja ki a Cégbíróságon bejegyzett, alapszabályban meghatározott alaptőke összegét. A jegyzett tőke, az a tőkerész, amelyet a tulajdonosok a vállalkozás alapításakor, illetve tőkeemeléskor időbeli korlátozás nélkül bocsátottak a vállalkozás rendelkezésére. A jegyzett tőke összege nem változott a tárgyidőszak alatt.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 29 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.12. Kamatbevételek és kamatbevételhez hasonló bevételek – kamatráfordítások A kamatbevételek és kamatráfordítások az eredménykimutatásban az effektív kamatmódszer alapján kerülnek kimutatásra arra az időszakra vonatkozóan, amelyhez kapcsolódnak. A Csoport az 1-es és 2-es szakaszba sorolt kitettségek esetén az effektív kamatelszámolást a pénzügyi instrumentum bruttó könyv szerinti értéke alapján határozza meg. A 3-as szakaszba sorolt és a POCI kitettségek esetében a kamatbevétel elszámolása a pénzügyi instrumentum nettó könyv szerinti értéke alapján történik effektív kamatlábmódszer ill. hitelkorrigált effektív kamatlábmódszer alkalmazásával. A kamatbevételhez hasonló bevételek között kerülnek elszámolásra, nem effektív kamat módszerrel a származékos pénzügyi instrumentumok időarányos kamatbevételhez hasonló bevételei, valamint a kamat-swap ügyletek nyereségjellegű valós érték változásai. Az FVTPL hitelek kamatbevétele az ügyleti kamat alapján kerül kalkulálásra és a Kamatbevételhez hasonló bevételek soron jelenik meg. Fedezeti nyereségek és veszteségek a 2.4.3. jegyzetben kerülnek megjelenítésre. A hitelekhez és betétekhez kapcsolódó kamatok elhatárolása naponta történik. A kamatbevételek és kamatráfordítások között kerülnek elszámolásra bizonyos tranzakciós költségek, valamint a kamatozó instrumentumok kezdeti bekerülési értéke és effektív kamatmódszerrel meghatározott lejáratkori értéke közötti prémium-diszkont amortizáció. A Csoport kamatbevételt, illetve kamatráfordítást számol el hitelek, bankközi kihelyezések, egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok, amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok, valamint bankközi kötelezettségek, kibocsátott értékpapírok után.
2.13. Díjak, jutalékok Azon díjak és jutalékok, amelyek nem az amortizált bekerülési érték modell részei, a konszolidált eredménykimutatásban az időbeli elhatárolás elve alapján, az IFRS 15 Vevőkkel kötött szerződésekből származó árbevétel standardnak megfelelően kerülnek elszámolásra. A Csoport akkor számolja el a bevételeket, amikor az adott szolgáltatás kapcsán a teljesítési kötelmeit kielégítette, a szolgáltatást teljesítette, a vevő az eszköz feletti ellenőrzést megszerezte és valószínű, hogy a szolgáltatás ellenértéke be fog folyni. Azon szolgáltatások esetében, ahol a Csoport az eszköz feletti ellenőrzést folyamatosan adja át és ezáltal a teljesítési kötelmet is folyamatosan elégíti ki, a bevétel az időbeli elhatárolás elve alapján folyamatosan kerül elszámolásra. A Csoport deviza/valutakereskedési szolgáltatás során realizált marzseredmény a Díjak, jutalékok nettó eredménye soron számolja el a konszolidált eredménykimutatásban. Az egyéb díjak elsősorban olyan, a jelzáloglevél kibocsátáshoz tartozó ráfordítások, amelyek egyedi kibocsátásokhoz nem rendelhetőek hozzá, illetve az FVTPL hitelekkel kapcsolatos díjakat tartalmazza, amelyek felmerüléskor kerülnek elszámolásra. A Csoport azon szolgáltatásokból származó díj- és jutalékbevételei, amelyek esetében a teljesítési kötelmek idővel kerülnek kielégítésre: Biztosítási díjbevételek Tekintve, hogy a Bank biztosítási szolgáltatást nem nyújt az ügyfelei részére, azokat csak közvetíti, az ügyfeleknek felszámított és a biztosító részére továbbutalt díjbevételek és díjráfordítások nettó módon kerülnek kimutatásra a díjbevételek között. A folyamatosan nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos díjak a szolgáltatásnyújtás időtartama alatt időarányosan kerülnek elszámolásra jellemzően havonta. Egyéb díjbevételek Itt kerülnek elszámolásra a fenti kategóriákba nem tartozó, a bank eredménye szempontjából nem jelentős díjbevételek (pl: külön eljárási díj, okiratmásolás díja, stb.). Az egyéb díjak lehetnek folyamatos szolgáltatásnyújtáshoz vagy eseti ügyintézéshez kapcsolódó díjak. A folyamatos díjak havonta előre vagy utólag kerülnek elszámolásra, jellemzően fix mértékben. Az eseti díjak a szolgáltatási kötelem kielégítését követően azonnal elszámolásra kerülnek, jellemzően szintén fix összegben. A folyamatosan nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatos díjak jellemzően havonta kerülnek elszámolásra. Az eseti szolgáltatások díjai a szolgáltatásnyújtást követően azonnal elszámolásra kerülnek.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 30 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.14. Nyereségadó A Csoport a társasági nyereségadót, a helyi iparűzési adót és az innovációs járulékot tekinti az IAS 12 szerinti tényleges adónak. A pénzügyi kimutatásokban és az adóbevallásban jelentkező eredmény közötti átmeneti időleges eltérések miatt halasztott adó elszámolására olyan adókulcsokkal került sor, amelyek a halasztott adóeszköz realizálásakor, illetve a halasztott adókötelezettségek teljesítésekor várhatóan érvényben lesznek. A tényleges adókövetelés vagy tényleges adókötelezettség a társasági nyereségadóhoz az iparűzési adóhoz és az innovációs járulékhoz kapcsolódóan külön-külön kerül bemutatásra a konszolidált pénzügyi helyzet kimutatásában. A Második Pillér (Pillar II) – Globális adóalap-erózió elleni modellszabályok ("GloBE"), globális minimumadó – legalább 15%-os minimális tényleges adókulcsot vezet be, amelyet egy meghatározott szabályrendszer alapján számítanak ki. A Második Pillérre vonatkozó jogszabályokat a Csoport által működtetett egyes joghatóságokban már hatályba léptették vagy lényegében hatályba léptették. A jogszabály a Csoport 2024. január 1-jén kezdődő pénzügyi évében lépett hatályba. A Csoport ezt a kiegészítő adót IAS 12 szerinti jövedelemadónak tekinti. A Csoport halasztott adókövetelést olyan mértékben jelenít meg minden olyan levonható átmeneti különbözetre, amilyen mértékben valószínű, hogy az átmeneti különbözet a belátható jövőben visszafordul és elegendő adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben az átmeneti különbözet felhasználható. A Csoport a halasztott adókövetelést olyan és csak olyan mértékben jeleníti meg minden olyan levonható átmeneti különbözetre, amely leányvállalatokba, fióktelepekbe és társult vállalkozásokba történt befektetésekből, vagy közös vállalkozásokban lévő érdekeltségekből származik, amennyiben valószínű, hogy: - az átmeneti különbözet a belátható jövőben visszafordul, és - elegendő adóköteles nyereség fog rendelkezésre állni, amellyel szemben az átmeneti különbözet felhasználható. A Csoport mérlegeli az IAS 12 szerinti adóköteles átmeneti különbözetek rendelkezésre állását és az egyéb jövőbeni adóköteles nyereségek valószínűségét annak meghatározásához, hogy lesz-e jövőbeni adóköteles nyereség. A Csoport halasztott adókötelezettséget jelenít meg minden olyan adóköteles átmeneti különbözetre, amely leányvállalatokba, fióktelepekbe és társult vállalkozásokba történt befektetésekkel, vagy közös vállalkozásokban lévő érdekeltségekkel kapcsolatos, kivéve, ha mindkét következő feltétel teljesül: - a Csoport ellenőrizni tudja az átmeneti különbözet felhasználásának ütemezését, és - valószínű, hogy az átmeneti különbözet a belátható jövőben nem fordul vissza. A Csoport csak akkor számítja be halasztott adóköveteléseit és halasztott adókötelezettségeit egymással szemben, ha: - jogszabályilag kikényszeríthető joga van ahhoz, hogy a tényleges adóköveteléseit beszámítsa a tényleges adókötelezettségeivel szemben; és - a halasztott adókövetelések és a halasztott adókötelezettségek olyan nyereségadókhoz kapcsolódnak, amelyeket ugyanaz az adóhatóság vetett ki vagy • ugyanarra az adóalanyra, vagy • olyan különböző adóalanyokra, amelyek nettó alapon kívánják rendezni tényleges adóköveteléseiket és adókötelezettségeiket.
2.15. Bankadó A Csoport a 2006. évi LIX. törvény alapján bankadó fizetésére kötelezett. Mivel a bankadó alapja a Bank, illetve az adott entitások egyedi pénzügyi kimutatásainak korrigált mérlegfőösszege az adóévet megelőző második adóévben, nem pedig a tárgyévi adóköteles nyereség, emiatt a bankadó inkább minősül adminisztratív ráfordításnak, semmint nyereségadónak. A magyar Kormány a 2022. június 4-én kihirdetett 197/2022. (VI. 4.) Kormányrendelettel átmeneti jelleggel, a 2022-es és 2023-as évek vonatkozásában a hitelintézeteket és pénzügyi vállalkozásokat sújtó extraprofit-adó kivetéséről döntött. A 2024. év során az extraprofitadóról szóló Kormányrendelet módosításra került és az extraprofitadó fizetési kötelezettség a 2025. évre is kiterjesztésre került. A Jelzálogbanknak a 2025. évben 1,1 milliárd forint extraprofitadó fizetési kötelezettsége keletkezett. Az extraprofitadó az egyéb adminisztratív ráfordítások között kerül kimutatásra az eredménykimutatásban nem a nyereségadó soron.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 31 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.16. Függő és jövőbeni kötelezettségek, céltartalékok A Csoport a rendes üzletmenet során mérlegen kívüli tranzakciókkal is foglalkozik, melyek között szerepelnek hitelnyújtási kötelezettségek és tranzakciók pénzügyi instrumentumokkal. A fenti tételekre vonatkozó céltartalékok szintje úgy van megállapítva, hogy fedezetet nyújtson az esetleges jövőbeni várható veszteségekre. A függő kötelezettségek esetében, a Menedzsment a tartalékolás kellő szintjét az egyes tételek, a veszteséggel kapcsolatos jelenlegi tapasztalatok, az adott gazdasági feltételek, a különböző tranzakciók kockázati tényezői, és egyéb lényeges tényezők mérlegelése alapján határozza meg. A Csoport az ide tartozó függő kötelezettségekre akkor képez céltartalékot az IAS 37 standarddal összhangban, amikor egy múltbeli eseményből kifolyólag jelenbeli kötelezettsége keletkezik; valószínűsíthető, hogy gazdasági hasznot termelő forrásokból származó kifizetésekre lesz szükség a kötelezettség teljesítéséhez; valamint a kötelezettség mértéke megbízhatóan valószínűsíthető. Az egyéb céltartalék jellemzően a le nem zárt peres ügyekből várható kötelezettségekre elszámolt céltartalékokat tartalmazza. Céltartalékot képez a Csoport, ha egy múltbeli esemény következtében meglévő kötelme áll fenn, valószínű, hogy a kötelem teljesítéséhez gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, és a kötelem összegére megbízható becslés készíthető. Az IFRS 9 standard hatálya alá tartozó pénzügyi garanciákra és hitelnyújtási elkötelezettségekre a várható veszteség alapú modell alapján kerül kiszámításra a céltartalék. A kezdeti megjelenítést követően az ilyen szerződést a Csoport a következők közül a magasabb értéken értékeli: az elszámolt veszteség összege vagy a kezdetben megjelenített összeg, csökkentve az IFRS 15 elveivel összhangban megjelenített jövedelem halmozott összegével.
2.17. Részvény-alapú kifizetések A Csoport alkalmazza az IFRS 2 Részvény-alapú kifizetések standard előírásait. A Csoport részvényben teljesített részvény-alapú juttatásokat nyújt bizonyos munkavállalói részére. Ezeknek a juttatásoknak a Csoport által becsült mennyiségét a kibocsátás napján számított valós értéken kell értékelni és az eredménykimutatásban személyi jellegű ráfordításként kell elszámolni, időarányosan az értékelt üzleti év során. A valós érték számításához a Csoport binomiális modellt alkalmaz. A modellben alkalmazott várható élettartamot módosítani kell az átruházásra, illetve lehívásra vonatkozó különböző korlátozások hatásával a Csoport legjobb megítélése szerint
2.18. Munkavállalói juttatások A Csoport alkalmazza az IAS 19 Munkavállalói juttatások standard előírásait. A Csoport rövidtávú munkavállalói juttatásai jellemzően a bérek és jutalmak, prémiumok, fizetett szabadságok, illetve egyéb ingyenesen nyújtott szolgáltatások (egészségügyi ellátás, ingyenes üdülés, stb.). A rövidtávú munkavállalói juttatások közé azok a juttatások tartoznak, amelyeket a Bank a fordulónapot követő 12 hónap során fog várhatóan kifizetni. Ezen juttatásokat a Csoport a juttatás nem diszkontált összegében számolja el ráfordításként és kötelezettségként a konszolidált pénzügyi kimutatásaiban. A hosszútávú munkavállalói juttatások közé tartoznak a jubileumi jutalmak. A hosszútávú munkavállalói juttatásokat a Csoport kötelezettségként és ráfordításként számolja el a konszolidált pénzügyi kimutatásaiban. A kötelezettség rendszeresen felülvizsgálatra kerül. A kötelezettség újraértékeléséből származó többlet vagy hiány a tárgyévi eredményben kerül elszámolásra személyi jellegű ráfordításként.
2.19. Cash-Flow kimutatás Az üzleti tevékenységből, a kihelyezési tevékenységből és a finanszírozási tevékenységből származó pénzforgalmakat a Csoport a konszolidált cash flow-kimutatásában elsősorban bruttó alapon mutatja be. A nettó alapon történő bemutatást a Csoport a következő esetekben alkalmazza: • amikor a pénzforgalmak inkább az ügyfél tevékenységét tükrözik, nem pedig a Csoportét, és • azon tételek esetében, ahol a forgalom gyors, az összegek nagyok és a lejáratok rövidek.
A konszolidált cash flow-kimutatás szempontjából a készpénz és készpénz-egyenértékesek a pénztárak, betétszámlák, elszámolások a nemzeti bankokkal egyenlegét tartalmazzák, kivéve a nemzeti bankoknál elhelyezett kötelező tartalékok összegét. A Csoport ezen a mérlegsoron mutatja ki a forint- és valutapénztárak egyenlegeit, a központi bankoknál és más bankoknál fennálló látra szóló betétek állományát, valamint pénzforgalmi számlák egyenlegeit.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 32 2. SZ. JEGYZET: ALKALMAZOTT FŐ SZÁMVITELI ELVEK ÖSSZEFOGLALÁSA [folytatás]
2.19. Cash-Flow kimutatás [folytatás] A fedezeti ügyletek konszolidált pénzáramlásai ugyanazon a soron kerülnek bemutatásra, mint az alapügylet. A monetáris eszközök záró devizaárfolyamra történő átszámításából adódó nem realizált nyereség és veszteség, valamint a származékos pénzügyi instrumentumok nem realizált nyeresége és vesztesége a működési cash flow- ban kerül bemutatásra elkülönülten. Fedezeti nyereség és veszteség ugyanazon a soron szerepel, lásd 2.4.5.1. jegyzet.
2.20. Állami támogatások A Csoport által végzett főtevékenység támogatott a Magyar Állam által, azért, hogy kompenzálja az ügyfelek által fizetendő, és jogszabály által maximalizált kamatok, valamint a kibocsátott jelzáloglevelek után a Csoport által fizetendő kamatok közötti különbözetet. A támogatásokat kamatbevételként kell az eredményben elszámolni, felmerülésük időszakában, mértéke jogszabály alapján meghatározott, összegét havonta számolják egészen az adott hitel kamattámogatási idejének a végéig.
2.21. Szegmens riport A működési szegmensek olyan üzleti tevékenységet folytató összetevők, amelyek bevételt vagy kiadásokat hozhatnak, amelyek működési eredményeit a fő működési döntéshozó (Chief Operating Decision Maker; CODM) rendszeresen felülvizsgálja, és amelyekről diszkrét pénzügyi információk állnak rendelkezésre. A CODM az a személy vagy személyek csoportja, aki erőforrásokat oszt ki és értékeli az egység teljesítményét. A CODM feladatait a Csoport Ügyvezető testülete látja el. Az OTP Jelzálogbank az OTP Bank jelzáloghitelezéssel foglalkozó leányvállalata, tevékenységét a jelzálog- hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvény szabályozza. Szakosított hitelintézetként az OTP Jelzálogbank fő üzleti tevékenysége kizárólag magyarországi ingatlanokkal fedezett lakossági jelzáloghitelek nyújtása. Kiegészítő tevékenységként a társaság ingatlanok értékelésével is foglalkozik. A társaság jogosult jelzáloglevelek kibocsátására, ezzel szemben betétgyűjtésre nem. A Jelzálogbank belső beszámolási struktúrájának értékelése alapján a vezetés egyetlen működési szegmenset jelölt meg, amely szegmens földrajzilag sincs megbontva, mert a Jelzálogbank a tevékenységét kizárólag Magyarországon végzi. Mivel a Jelzálogbank és a Csoport működése egyszerű, kevésbé összetett termékportfólióval, a Csoport vezetése egyetlen termék- és földrajzi szegmensként irányítja és ellenőrzi a Jelzálogbank tevékenységét.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 33
3. SZ. JEGYZET: JELENTŐS SZÁMVITELI BECSLÉSEK ÉS DÖNTÉSEK A SZÁMVITELI POLITIKA ALKALMAZÁSAKOR Az EU által befogadott IFRS követelményeinek megfelelő pénzügyi kimutatások készítése megköveteli adott becslések és feltételezések alkalmazását, melyek befolyásolják a konszolidált pénzügyi kimutatásokban és a jegyzetekben szereplő összegeket. A becslések és a kapcsolódó feltételezések várható veszteségen és más, relevánsnak minősített tényezőkön alapulnak. A számviteli becsléseket és az ezeket megalapozó feltételezéseket folyamatosan felül kell vizsgálni. A számviteli becslések módosításait a módosítás időszakában kell elszámolni. A tényleges eredmények eltérhetnek ezen becslésektől. A becslések főbb területei a következők: 3.1. Hitelezési kockázatnak kitett pénzügyi instrumentumok értékvesztése A Csoport rendszeresen felülvizsgálja a pénzügyi instrumentumok állományát értékvesztés szempontjából. A Menedzsment a tartalékolás kellő szintjét az egyes hitelek és kihelyezések, veszteséggel kapcsolatos korábbi tapasztalatok, az adott gazdasági feltételek, a különböző hitelkategóriák kockázati tényezői és egyéb lényeges tényezők mérlegelése alapján határozza meg. Háromszintű modell került kialakításra az IFRS 9 előírásainak való megfelelőségre. Az értékvesztés-módszertanban osztályozva vannak a pénzügyi instrumentumok annak érdekében, hogy meghatározásra kerüljön a kezdeti megjelenítést követően a hitelkockázat jelentős növekedése, illetve lehetővé váljon az IFRS 9 szerint értékvesztett pénzügyi eszközök azonosítása. Azon instrumentumok esetében, amelyek értékvesztettek vagy jelentősen megnő a hitelkockázatuk, a teljes élettartamuk alatt várható hitelezési veszteség kerül elszámolásra. 3.2. Jegyzett piaci ár nélküli instrumentumok értékelése Aktív piaccal nem rendelkező pénzügyi instrumentumok valós értékét értékelési modellek alkalmazásával állapítja meg a Csoport. A modelleket rendszeresen felülvizsgálják, és minden egyes modell a legfrissebb piaci adatokra épül. A modellek a rendelkezésre álló piaci adatokra épülnek, ezért használatuk során bizonyos becslésekkel és feltételezésekkel kell élni (korrelációk, volatilitások stb.). A feltételezések változása befolyásolhatja a pénzügyi instrumentumok bemutatott valós értékét. Az IFRS 13 „Valós értéken történő értékelés” standard létrehoz egy valósérték-hierarchiát a valós értéken történő értékelés és a kapcsolódó közzétételek következetességének és összehasonlíthatóságának növelése érdekében. A hierarchia három szintben kategorizálja a valós érték meghatározására használt értékelési módszerek inputjait. A valósérték-hierarchia a legnagyobb jelentőséget az azonos eszközök vagy kötelezettségek aktív piacain meglévő jegyzett (nem módosított) áraknak tulajdonítja, a legkisebbet pedig a nem megfigyelhető inputoknak. A Csoport minden beszámolási időszakban eszközönként értékeli a szintbesorolást, és szükség esetén átsorolja az instrumentumokat a beszámolási időszak eleji tények alapján. A valós értéken történő értékelés célja az, hogy megbecsüljék azt az árat, amelyen az eszköz értékesítésére vagy a kötelezettség átruházására irányuló szabályos ügylet végbe menne a piaci szereplők között, az értékelés időpontjában, a fennálló piaci feltételek mellett.
3.3. Céltartalékok A hitelkeretek igénybe nem vett részére és a bankgaranciákra a céltartalék megképzése IFRS 9 standard előírásai szerint került elszámolásra. Ezekre az instrumentumokra a hitelkonverziós faktor figyelembevételével kerül a céltartalék meghatározásra, amely a le nem hívott keret azon részét jelenti, amelyet valószínűleg le fognak hívni. Az egyéb céltartalékok jellemzően a le nem zárt peres ügyekből várható kötelezettségekre elszámolt céltartalékokat jelentik. Céltartalékot képez a Csoport, ha egy múltbeli esemény következtében meglévő kötelme áll fenn, valószínű, hogy a kötelem teljesítéséhez gazdasági hasznokat megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség, és a kötelem összegére megbízható becslés készíthető.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 34 4. SZ. JEGYZET: MAKROKÖRNYEZET, A GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA A CSOPORTRA (millió Ft-ban) Extraprofit adó • 2025. június 19-én az Országgyűlés a 2025. évi LIV. törvényével úgy határozott, hogy a 2026-os évre is fenntartja a pénzügyi szervezetek extraprofit adó fizetési kötelezettségét. 2026-ban az adó alapja a 2024. évi korrigált eredmény, mértéke 20 milliárd forint adóalapig 8%-ra, afelett 18%-ról 20%-ra emelkedik. A befizetendő adó felezésének lehetősége a korábbiakhoz hasonlóan fennmarad, a jogszabályban meghatározott feltételek mellett. • A Kormány 358/2025. (XI. 13.) Korm. rendeletének megfelelően az extraprofit adó törvény rendelkezéseit az alábbi eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni: 2026-tól az adó kulcsa az adóalap 20 milliárd forintot meg nem haladó része után 10 százalék (8 százalék helyett), az e feletti összegre 30 százalék (20 százalék helyett). 2026-ban az állampapír vásárláshoz kapcsolódó adócsökkentés szabályai szigorodnak: a csökkentés mértéke legfeljebb az említett állampapírállomány-növekmény 10%-a, és legfeljebb az enélkül számított extraprofitadó-kötelezettség 30%-a (50%-a helyett). Kamatstop • A Kormány 2025. június 26-án a 170/2025 (VI.26) rendeletében döntött a lakáshitelekre vonatkozó kamatstop 2025. december 31-ig történő meghosszabbításáról. • A Kormány 2025. november 26-án a 364/2025. (XI.26.) rendeletében a lakáshitelekre vonatkozó kamatstop 2026. június 30-ig történő meghosszabbításáról döntött. Családtámogatások, gazdaságélénkítő programok • 2025. január 1-jétől a fedezeti érték 90%-áig lehet lakáshitelt felvenni energiahatékony lakásokra, a törlesztőrészlet pedig, jövedelemtől függetlenül, elérheti a jövedelem 60%-át. • 2025. január 1-jén elindult az 5.000 főnél kisebb népességű településeken a Vidéki Otthonfelújítási Támogatás legfeljebb 3 millió forint összegben, a munka- és anyagköltségek 50%-ának erejéig. Az igénylők körét több alkalommal módosították, így a támogatás immár többek között nyugdíjasok számára is elérhető. A beruházási költségek megelőlegezésére maximum 6 millió forintos, 3%-os ügyfélkamattal rendelkező, államilag kamattámogatott végig fix kamatozású otthonfelújítási jelzáloghitel igényelhető. 2025. október 15-én módosultak az energetikai otthonfelújítási program feltételei, amely a 2007 előtt épült családi házak korszerűsítését célozza. A maximálisan igényelhető összeg 6 millióról 10 millió forintra emelkedett, amelyből 5 millió forint vissza nem térítendő támogatás, 5 millió pedig kamatmentes kölcsön formájában vehető igénybe. A szükséges önerő mértéke 5%-ra csökkent, megszűnt a kötelező kivitelezői regisztráció, és bővült a támogatható tevékenységek köre, például már árnyékolók, napkollektorok és vezérlési rendszerek is finanszírozhatók. • 2025. szeptember 1-jétől igényelhető az állami kamattámogatott Otthon Start lakáshitel, ami családi állapottól és gyermekvállalásra tett ígérettől függetlenül elérhető. A hitel feltételei a kihirdetés óta több alkalommal módosításra kerültek, de a lényegi elemek változatlanok maradtak: a maximum 50 millió forint összegű hitel csak egy alkalommal igényelhető, legfeljebb 3%-os fix kamat mellett, legfeljebb 25 éves futamidőre és legalább 10% önerő mellett. A kérelmező az utóbbi 10 évben nem rendelkezhetett 50%-ot meghaladó tulajdonrésszel értékesebb lakóingatlanban, továbbá legalább két év folyamatos társadalombiztosítási jogviszonnyal kell rendelkezzen. A hitelezett magyarországi ingatlan értéke lakás esetén legfeljebb 100 millió forint, családi ház esetén 150 millió forint lehet, míg négyzetméterára nem haladhatja meg az 1,5 millió forintot. A hitel kombinálható más (támogatott) lakáshitelekkel is. A termék részletes szabályai a 227/2025. (VII. 31.) Kormányrendeletben érhetők el.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 35 4. SZ. JEGYZET: MAKROKÖRNYEZET, A GAZDASÁGI HELYZET HATÁSA A CSOPORTRA (millió Ft-ban) [folytatás] Kamatstoppal érintett módosított pénzügyi eszközök a Csoportban a 2025. december 31-ével zárult évre (millió forintban) A kamatplafon 2025.12.31-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 174.180 Kamatstop miatti módosítás -3.646 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 170.534 Értékvesztés -1.772 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 168.762 A kamatplafon 2026.06.30-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 167.874 Kamatstop miatti módosítás -3.394 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 164.480 Értékvesztés -1.408 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 163.072 Kamatstoppal érintett módosított pénzügyi eszközök a Csoportban a 2024. december 31-ével zárult évre (millió forintban) A kamatplafon 2024.12.31-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 191.765 Kamatstop miatti módosítás -4.457 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 187.308 Értékvesztés -3.127 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 184.181 A kamatplafon 2025.06.30-ig történő meghosszabbítása miatti módosítás hatása Bruttó könyv szerinti érték a módosítás előtt 182.855 Kamatstop miatti módosítás -3.911 Bruttó könyv szerinti érték a módosítás után 178.944 Értékvesztés -2.124 Amortizált bekerülési érték a módosítás után 176.820
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 36
5. SZ. JEGYZET: PÉNZTÁRAK, BETÉTSZÁMLÁK, ELSZÁMOLÁSOK A MAGYAR NEMZETI BANKKAL (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli forint 150 21.370 deviza 16 51 166 21.421 Értékvesztés ‐ ‐32 Összesen 166 21.389 Kötelező jegybanki tartalék 121 136 Pénzeszközök záró egyenlege 45 21.253 Ebből OTP Bankkal szembeni követelés 22 21.214
Értékvesztés állományváltozása 2025 2024 Január 1-i egyenleg 32 46 Értékvesztés képzés 238 444 Értékvesztés visszaírás -270 -458 Záróegyenleg - 32
Kötelező jegybanki tartalékráta mértéke 8% (2025.08.01-től), 10% (2025.07.31-ig)* 10% (2024.01.01-től) *2025. augusztus 1-től a kötelező tartalék mértéke ismét megváltozott. A Banknak jegybanki rendelet alapján forrásának meghatározott százalékában kötelező tartalékot kell elhelyeznie az MNB-nél. A kötelező tartalék meghatározásakor az alábbi tartalékköteles forrásokat kell figyelembe venni: a) betétek és felvett hitelek, b) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, c) 2023.07.01-től a repók, A kötelező tartalék összege a tartalékköteles források állománya és a kötelező tartalékráta szorzata, amely mértékét az MNB külön rendeletben határozza meg. A Bank a kötelező tartalék-előírást utólag, a tartalékszámítási időszakot követő második hónapban köteles teljesíteni, naponta. A Bank a kötelező tartalék-előírást azáltal teljesíti, hogy a kiszámított kötelező tartalék összegének megfelelő pénzeszközt az MNB által vezetett forint pénzforgalmi számláján tartja.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 37
6. SZ. JEGYZET: BANKKÖZI KIHELYEZÉSEK, KÖVETELÉSEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli forint 171.478 36.794 deviza 3.892 - 175.370 36.794 Éven túli forint 191.662 344.408 191.662 344.408 Kihelyezések összesen 367.032 381.202 Értékvesztés -169 -438 Összesen 366.863 380.764 Ebből: OTP Bankkal szembeni követelés 175.075 211.949 Értékvesztés állományváltozása 2025 2024 Január 1-i egyenleg 438 470 Értékvesztés képzés 838 833 Értékvesztés visszaírás -1.107 -865 Záróegyenleg 169 438 A bankközi kihelyezések, követelések kamatozása (%): 2025 2024 Éven belüli: Forint 6,50% 6,5%-7,41% Deviza 2,01%-2,40% - Éven túli: Forint 7,3%-7,6% 6,49%-7,14% Bankközi kihelyezések átlagos kamata Forint 6,10% 6,83%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 38
7. SZ. JEGYZET: EGYÉB ÁTFOGÓ EREDMÉNNYEL SZEMBEN VALÓS ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Magyar államkötvények - 15.435 Összesen: - 15.435 A teljes értékpapír portfólió forintban volt denominálva 2024. december 31-én. Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok kamatkondíciói és lejárata az alábbiak szerint összegezhető: 2025 2024 Éven belüli, fix kamatozású - 15.435 Összesen: - 15.435 Kamatozás: - 5,5% Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok értékelésével összefüggő adatok 2024. december 31-én: 2024 Amortizált bekerülési érték Valós érték Államkötvények 15.645 15.435 Összesen 15.645 15.435
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 39
8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban)
Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt 2025 2024 Rövid lejáratú hitelek (éven belüli) 43.626 34.298 Hosszú lejáratú hitelek (éven túli) 813.225 524.505 Összesen: 856.851 558.803
Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025 2024 Rövid lejáratú hitelek (éven belüli) 89.045 88.032 Hosszú lejáratú hitelek (éven túli) 1.372.667 1.254.265 Bruttó hitelek összesen 1.461.712 1.342.297 Értékvesztés -7.163 -7.403 Összesen: 1.454.549 1.334.894 A hitelállomány devizanemenkénti megoszlása (%): 2025 2024 Forint 99,99% 99,99% Deviza 0,01% 0,01% Összesen: 100,00% 100,00%
Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek kamatozására vonatkozó információk (%): 2025 2024 Forinthitelek 2,26% - 30,66% 1,31% - 28,32% Forinthitelek átlagkamata 7,49% 7,56%
Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek kamatozására vonatkozó információk (%): 2025 2024 Éven belüli forinthitelek 1,55% - 22,61% 1,02% - 20,17% Éven túli forinthitelek 0,62% - 18,00% 0,01% - 19,05% Devizahitelek 2,19% - 9,72% 1,9% - 9,72% Forinthitelek átlagos kamata 7,09% 7,31% Devizahitelek átlagos kamata 4,81% 4,77%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 40
8. SZ. JEGYZET: HITELEK (millió Ft-ban) [folytatás] Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek értékvesztésének állományváltozása az alábbi volt: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 7.403 12.051 Értékvesztés képzés 10.566 14.643 Értékvesztés visszaírás -10.413 -18.616 ebből: az értékvesztés kalkulációhoz használt paraméterek változásának hatása -332 -5.274 Értékvesztés felhasználás -393 -675 Záróegyenleg 7.163 7.403 A hitelek ingatlanfedezet mellett nyújtott lakáscélú, vagy szabadfelhasználású jelzáloghitelek. A hitelek biztosítékaként lekötött ingatlanokra vonatkozóan az ingatlan nyilvántartásban az OTP Jelzálogbank javára kerül bejegyzésre a jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom. Ezek a hitelek és hitelbiztosítékok szerepelnek a Bank fedezet-nyilvántartásában. 2006 elejétől 2018. végéig a Bank termőföld vásárlási célú jelzáloghiteleket is nyújtott. Az állam – közvetlenül a kölcsönt felvevőknek – kamattámogatást ad, amennyiben azok az előírt feltételeknek megfelelnek. Az OTP Jelzálogbank kizárólag éven túli lejáratú hiteleket nyújt. A hitelezési és kihelyezési veszteségekre képzett értékvesztés az alábbiakban összegezhető:
2025 2024 Értékvesztés képzés kihelyezési veszteségekre -301 -46 Hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés 153 -3.973 Összesen -148 -4.019
A Bank a minősített nem állami támogatott és nem állami garanciás hiteleket valós értéken értékesíti visszkereset nélkül az OTP Faktoring Zrt-nek, az állami támogatott és állami garanciás hiteleket szintén valós értéken értékesíti visszkereset nélkül az OTP Bank Nyrt-nek.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 41
9. SZ. JEGYZET: AMORTIZÁLT BEKERÜLÉSI ÉRTÉKEN ÉRTÉKELT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Államkötvények 178.698 277.074 Összesen 178.698 277.074 Értékvesztés -499 ‐1.083 Összesen: 178.199 275.991
2025 2024 Január 1-i egyenleg 1.083 1.895 Értékvesztés elszámolás 50 302 Értékvesztés visszaírás -634 -1.114 December 31-i egyenleg 499 1.083
Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatozására vonatkozó információk: 2025 2024 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatozása 1,5% - 6,75% 1% - 6,75% Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok átlagkamata - HUF 6,53% 6,28% Az amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok kamatkondíciói és hátralévő lejárata az alábbiak szerint összegezhetők: 2025 2024 éven belül: fix kamatozású 41.733 104.556 éven túl: fix kamatozású 136.965 172.518 Összesen 178.698 277.074
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 42
10. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) A Csoport különböző típusú tárgyi eszközökkel és immateriális javakkal rendelkezik. A következőkben bemutatjuk a Csoportnál lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értékének, a halmozott értékcsökkenésnek és amortizációnak, valamint az értékvesztésnek a nyitóértékről a záróértékre történő változása okait. Itt találhatók információk a tárgyi eszközök valós értékéről és azon eszközök bruttó értékéről, amelyek teljes mértékben értékcsökkentek, de még használatban vannak. 2025. december 31-ével zárult évre: Immateriális javak Ingatlanok Irodai berendezések Beruházások Használati jog eszközök Összesen Bruttó érték 2025. január 1-i egyenleg 2.489 9 239 4 421 3.162 Évközi növekedés 283 - 6 11 10 310 Évközi csökkenés -155 - -15 -6 -3 -179 Dekonszolidáció -129 -9 -148 -4 -176 -466 2025. december 31-i egyenleg 2.488 - 82 5 252 2.827 Értékcsökkenés 2025. január 1-i egyenleg 2.089 2 177 - 257 2.525 Évközi növekedés 158 - 11 53 222 Évközi csökkenés - - -15 - -15 Dekonszolidáció -17 -2 -125 -154 -298 2025. december 31-i egyenleg 2.230 - 48 - 156 2.434 Nettó érték 2025. január 1-i egyenleg 400 7 62 4 164 637 2025. december 31-i egyenleg 258 - 34 5 96 393 Valós értékek - - 34 - - 34 Teljesen leírt, de még használatban lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értéke 1.984 - 30 - - 2.014
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 43
10. SZ. JEGYZET: TÁRGYI ESZKÖZÖK ÉS IMMATERIÁLIS JAVAK ÉS HASZNÁLATI JOG ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-ével zárult évre: Immateriális javak Ingatlanok Irodai berendezések Beruházások Használati jog eszközök Összesen Bruttó érték 2024. január 1-i egyenleg 2.255 9 222 - 410 2.896 Évközi növekedés 485 - 38 11 11 545 Évközi csökkenés -251 - -21 -7 - -279 2024. december 31-i egyenleg 2.489 9 239 4 421 3.162 Értékcsökkenés 2024. január 1-i egyenleg 1.953 1 175 - 167 2.296 Évközi növekedés 151 1 19 - 90 261 Évközi csökkenés -15 - -17 - - -32 2024. december 31-i egyenleg 2.089 2 177 - 257 2.525 Nettó érték 2024. január 1-i egyenleg 302 8 47 - 243 600 2024. december 31-i egyenleg 400 7 62 4 164 637 Valós értékek - 7 62 - - 69 Teljesen leírt, de még használatban lévő tárgyi eszközök és immateriális javak bruttó értéke 1.887 - 142 - - 2.029 A Bank nem rendelkezik átmenetileg használaton kívüli ingatlanokkal 2025. december 31-én és 2024. december 31-én. 2025. december 31-én és 2024. december 31-én nem voltak jogcímkorlátozások, valamint kötelezettségek biztosítékaként elzálogosított ingatlanok, gépek és berendezések. A Bank nem rendelkezik a tárgyi eszközök és immateriális javak beszerzésére vonatkozó szerződéses elkötelezettségekkel 2025. december 31-én és 2024. december 31-én.
11. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ DERIVATÍV ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) 2025 2024 Valós érték fedezeti kamatswap ügyletek - 6.388 Valós érték fedezeti CCIRS ügyletek - 15.140 Cash-flow fedezeti kamatswap ügyletek 2.869 4.365 Összesen 2.869 25.893
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 44
12. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban)
2025 2024 Egyéb pénzügyi eszközök OTP MRP-vel szembeni követelés 2.236 1.746 Aktív időbeli elhatárolások 102 96 Vevőkövetelés, adott kölcsönök 279 598 Szállítóval szembeni követelés 11 35 Egyéb 286 409 Értékvesztés -66 -125 Egyéb pénzügyi eszközök összesen 2.848 2.759
Egyéb nem pénzügyi eszközök Adókövetelések, illetve túlfizetések 421 834 Állam megbízásából fizetett támogatások 2.305 1.157 Ráfordítások aktív időbeli elhatárolása 18 38 Készletek - 3 Egyéb 1.013 590 Értékvesztés -7 -8 Egyéb nem pénzügyi eszközök összesen 3.750 2.614
Egyéb eszközök összesen 6.598 5.373
Az egyéb pénzügyi eszközökből várható veszteségekre képzett céltartalékok változása: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 125 162 Értékvesztés képzés (+) 47 61 Értékvesztés visszaírás (-) -23 -66 Értékvesztés felhasználás (-) -15 -32 Dekonszolidáció (-) -68 - December 31-i egyenleg 66 125 Az egyéb nem pénzügyi eszközök értékvesztésének változása: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 8 11 Értékvesztés képzés (+) 17 18 Értékvesztés visszaírás (-) -18 -21 December 31-i egyenleg 7 8
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 45
12. SZ. JEGYZET: EGYÉB ESZKÖZÖK (millió Ft-ban) [folytatás] Egyszerűsített módszertan alapján értékelt egyéb pénzügyi eszközök: 2025 Késedelem nélküli < 30 nap 31 - 60 nap 61 - 90 nap > 91 nap Záró egyenleg Várható hitelezési veszteség ráta Bruttó érték 2.808 - - - 64 2.872 Értékvesztés - - - - 60 60 Nettó könyv szerinti érték 2.808 - - - 4 2.812 2024 Késedelem nélküli < 30 nap 31 - 60 nap 61 - 90 nap > 91 nap Záró egyenleg Várható hitelezési veszteség ráta Bruttó érték 2.619 55 15 9 151 2.849 Értékvesztés - - - - 122 122 Nettó könyv szerinti érték 2.619 55 15 9 29 2.727
13. SZ. JEGYZET: MAGYAR ÁLLAMMAL, A MAGYAR NEMZETI BANKKAL ÉS MÁS BANKOKKAL SZEMBENI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli forint 209.553 175.847 deviza 96 153 Ebből: EUR 8 8 JPY 84 138 CHF 4 7 Összesen: 209.649 176.000 Éven túli forint 1.225.452 1.221.626 Összesen: 1.225.452 1.221.626 Mindösszesen 1.435.101 1.397.626 Ebből: OTP Bankkal szembeni kötelezettségek 1.344.750 1.205.635 OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek kamatozása: 2025 2024 Éven belüli forint 0,75%-5,88% 0,6% - 0,9% deviza -0,06%-2,12% 0,45% - 3,48% Éven túli forint 0%-10,49% 0%-10,49%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 46
14. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) 2025 2024 Éven belüli HUF 2.744 249.415 EUR 10.527 6.113 Összesen 13.271 255.528 Éven túli HUF 630.596 599.731 EUR 578.863 208.751 Összesen 1.209.459 808.482 Mindösszesen 1.222.730 1.064.010 Tárgyévben kibocsátott jelzáloglevelek állománya (névértéken) 415.400 190.000 Tárgyévben lejárt vagy visszavásárolt jelzáloglevelek állománya (névértéken) 240.000 271.000 A kibocsátott jelzáloglevelek kamatozására vonatkozó információk: HUF 1,25%-6,75% 1,25%-11% EUR 3%-3,60% 3,60% A kibocsátott jelzáloglevelek névértékének, valamint amortizált bekerülési értékének a levezetése: 2025 2024 Névérték 1.213.220 1.050.165 Amortizálandó prémium -2.212 -4.968 Valós érték fedezeti ügylet miatti módosítás -1.549 3.104 Elhatárolt kamat 13.271 15.709 Amortizált bekerülési érték 1.222.730 1.064.010 Az OTP Jelzálogbank által kibocsátott jelzáloglevelek névértéke és kamata nem haladhatja meg a fedezeti nyilvántartásban nyilvántartott rendes és pótfedezetek értékét (névértékét és kamatát). A jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító hitelkövetelésekről, a rendes és a pótfedezeti értékekről a jelzálog-hitelintézet fedezet- nyilvántartást vezet, amelyben a fedezeteket egyedileg mutatja ki. Független vagyonellenőr ellenőrzi a jelzáloglevelek előírás szerinti fedezete mindenkori rendelkezésre állását, a jelzáloglevelek rendes fedezetét biztosító hitelkövetelések, az azok fedezetét biztosító zálogtárgyak ingatlan-nyilvántartási adatai és hitelbiztosítéki értéke, továbbá a rendes és a pótfedezet fedezet-nyilvántartásba történő bejegyzését.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 47
14. SZ. JEGYZET: KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK (millió Ft-ban) [folytatás] Az OTP Jelzálogbank kibocsátási programjai Az OTP Jelzálogbank dematerializált kötvények Magyarországon történő kibocsátására 1.000 milliárd forint összértékű Jelzáloglevél és kötvény programmal rendelkezett 2025. november 11-ig, melyet az MNB 2024. november 11-én hagyott jóvá, illetve dematerializált jelzáloglevelek Luxemburgban történő kibocsátására 5 milliárd euró összértékű Euro Mortgage Note Programmal rendelkezik, melyet a CSSF 2025. június 5-én hagyott jóvá, és a jóváhagyását követő 12 hónapig érvényes. A 2025. és 2024. évben lejáró jelzáloglevél állomány 240 milliárd forint és 271 milliárd forint volt, míg az új kibocsátású jelzáloglevél állománya 415,4 milliárd forint és 190 milliárd forint 2025-ben és 2024-ben. A kibocsátással összefüggésben felmerült díjak 1.194 millió forint és 408 millió forint volt 2025-ben és 2024-ben. Forintban és devizában kibocsátott jelzáloglevelek adatai 2025. december 31-én: Megnevezés Deviza Kibocsátás ideje Lejárat Névérték (millió) devizában Névérték (millió) forintban Amortizált bekerülési érték (millió Ft) Kamatozás módja (éves kamat, %) Fedezeti elszámolás OJB2027/I HUF 2020.07.23 2027.10.27 120.100 120.100 119.855 1,25% fix nem fedezett OJB2031/I HUF 2021.08.18 2031.10.22 95.020 95.020 91.355 2,50% fix nem fedezett OJB2029/A HUF 2022.07.25 2029.05.24 175.000 175.000 175.247 6,75% változó nem fedezett OJB2032/A HUF 2023.09.20 2032.11.24 25.000 25.000 25.017 6,75% változó nem fedezett OJB2029/B HUF 2024.04.10 2029.06.20 70.000 70.000 70.175 6,75% változó nem fedezett OJB2029/I HUF 2024.09.16 2029.10.31 120.000 120.000 121.634 6,25% fix nem fedezett OJB2032/B HUF 2025.09.22 2032.12.20 30.000 30.000 30.057 6,75% változó nem fedezett OMB 2029/I EUR 2023.12.20 2029.03.07 500 192.700 201.548 3,60% fix fedezett OMB 2030/I EUR 2025.06.20 2030.06.20 500 192.700 195.486 3,00% fix fedezett OMB 2031/I EUR 2025.10.01 2031.03.31 500 192.700 192.356 3,14% fix fedezett Összesen kibocsátott értékpapír 1.213.220 1.222.730 Forintban és devizában kibocsátott jelzáloglevelek adatai 2024. december 31-én: Megnevezés Deviza Kibocsátás ideje Lejárat Névérték (millió) devizában Névérték (millió) forintban Amortizált bekerülési érték (millió Ft) Kamatozás módja (éves kamat, %) Fedezeti elszámolás OJB2025/II HUF 2020.02.03 2025.11.26 90.000 90.000 89.301 1,50% fix részben fedezett OJB2025_I HUF 2009.07.31 2025.07.31 150.000 150.000 157.712 11,00% fix nem fedezett OJB2027/I HUF 2020.07.23 2027.10.27 120.100 120.100 119.549 1,25% fix nem fedezett OJB2029/A HUF 2022.07.25 2029.05.24 175.000 175.000 175.111 6,75% változó nem fedezett OJB2029/B HUF 2024.04.10 2029.06.20 70.000 70.000 70.156 6,75% változó nem fedezett OJB2029/I HUF 2024.09.16 2029.10.31 120.000 120.000 121.630 6,25% fix nem fedezett OJB2031/I HUF 2021.08.18 2031.10.22 95.020 95.020 90.692 2,50% fix nem fedezett OJB2032/A HUF 2023.09.20 2032.11.24 25.000 25.000 24.995 6,75% változó nem fedezett OMB 2029/I EUR 2023.12.20 2029.03.07 500 205.045 214.864 3,60% fix fedezett Összesen kibocsátott értékpapír 1.050.165 1.064.010
15. SZ. JEGYZET: FEDEZETI CÉLÚ DERIVATÍV PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Valós érték fedezeti kamat-swap ügyletek 1.402 2.881 Cash-flow CCIRS ügyletek 38.117 - Valós érték fedezeti CCIRS ügyletek 4.031 - Összesen 43.550 2.881
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 48
16. SZ. JEGYZET: EGYÉB KÖTELEZETTSÉGEK ÉS CÉLTARTALÉKOK (millió Ft-ban)
2025 2024 Egyéb pénzügyi kötelezettségek Vevői-szállítói kötelezettségek 3.290 3.007 Passzív időbeli elhatárolás 5.788 3.245 Egyéb 3.633 2.004 Egyéb pénzügyi kötelezettségek összesen 12.711 8.256
Egyéb nem pénzügyi kötelezettségek Adókkal kapcsolatos kötelezettségek 420 442 Társadalombiztosítás 55 85 Függő és elszámolási számla 13 42 Egyéb 214 160 Egyéb nem pénzügyi kötelezettségek összesen 702 729
Egyéb kötelezettségek összesen 13.413 8.985
Az egyéb, függő és jövőbeni várható kötelezettségekre képzett céltartalékok részletezése: 2025 2024 Hitelezéshez kapcsolódó függő és jövőbeni kötelezettségek céltartalékai 408 281 Céltartalékok IFRS 9 szerint összesen 408 281 Peres ügyekre képzett céltartalék 20 22 Céltartalékok IAS 37 szerint összesen 20 22 Összesen 428 303
A függő és jövőbeni kötelezettségekre képzett IFRS 9 szerinti céltartalékok levezetése: 2025 2024 Nyitó egyenleg 281 413 Céltartalék képzés 2.053 1.663 Céltartalék visszaírása -1.860 -1.704 Céltartalék felhasználás -66 -91 Záró egyenleg 408 281
A peres ügyekre képzett IAS 37 szerinti céltartalékok levezetése: 2025 2024 Nyitó egyenleg 22 39 Céltartalék képzés 3.495 3.756 Céltartalék visszaírása -3.497 -3.773 Záró egyenleg 20 22
17. SZ. JEGYZET: JEGYZETT TŐKE (millió Ft-ban) Az összes részvény törzsrészvény egyenként 100 ezer forintos névértékkel, teljes egészében befizetve. 2025 2024 Engedélyezett, kibocsátott és befizetett: Törzsrészvény 82.000 82.000 Az összes részvény törzsrészvény, amelyek ugyanazokat a jogokat biztosítják a részvényeseknek. Továbbá nincs korlátozás az osztalék kifizetésén és a tőke visszafizetésén.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 49
18. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban)
2025. évi eredménye után a Bank várhatóan nem fizet osztalékot.
Jegyzett tőke Alapításkor, illetve tőkeemeléskor a Cégbíróságon bejegyzett tőke. Eredménytartalék A korábbi évek felhalmozott nyeresége, amely nem került kifizetésre osztalékként a részvényesek részére. Értékelési tartalék Az egyéb átfogó jövedelem olyan bevételi és ráfordítási tételeket foglal magában (ideértve az átsorolás miatti módosításokat is), amelyek nem kerülnek megjelenítésre az eredményben, ahogy azt egyéb IFRS-ek előírják vagy lehetővé teszik. Ez a sor tartalmazza az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valós érték változásait és cash flow fedezeti tartalékot. Általános tartalék A hitelintézet a tárgyévi adózott eredménye tíz százalékát általános tartalékba helyezi a Hpt. előírásai szerint. Az általános tartalék csak a tevékenységéből eredő veszteségek rendezésére használható fel. A számviteli törvény 114/B.§ szerinti saját tőke megfeleltetési tábla 2025. január 1-jére vonatkozóan 2025. január 1. Nyitó Jegyzett tőke Tőketarta- lék Eredménytartalék és egyéb tartalékok Értékelési tartalék Lekötött tartalék Adózott eredmény Saját tőke összesen Saját tőke elemek IFRS szerint 82.000 - 62.531 - - 144.531 Egyéb átfogó jövedelem - - -5.500 5.500 - - Tárgyidőszaki nettó eredmény - - -10.683 - 10.683 - Részvény alapú juttatás 210 -210 - - - Általános tartalék - - -22.794 - 22.794 - - Saját tőke elemek a számviteli törvény 114/B.§ szerint 82.000 210 23.344 5.500 22.794 10.683 144.531 A számviteli törvény 114/B.§ szerinti saját tőke megfeleltetési tábla 2025. december 31-ére vonatkozóan 2025. december 31. Záró Jegyzett tőke Tőketarta- lék Eredménytartalék és egyéb tartalékok Értékelési tartalék Lekötött tartalék Adózott eredmény Saját tőke összesen Saját tőke elemek IFRS szerint 82.000 - 68.858 - - - 150.858 Egyéb átfogó jövedelem - - 4.806 -4.806 - - - Tárgyidőszaki nettó eredmény - - -16.604 - - 16.604 - Részvény alapú juttatás - 239 -239 - - - - Általános tartalék - - -24.067 - 24.067 - - Saját tőke elemek a számviteli törvény 114/B.§ szerint 82.000 239 32.754 -4.806 24.067 16.604 150.858 A magyar számviteli törvény szerint az alábbiakban bemutatott rendelkezésre álló szabad eredménytartalék a számviteli törvény 114/B. paragrafusa szerinti saját tőke korreláció alapján számított maximálisan lehetséges osztalékfizetést mutatja. A fel nem osztott eredménytartalék nem összeegyeztethető az IFRS szerinti saját tőke komponenssel. 2025 2024 Eredménytartalék 32.754 23.344 Adózott eredmény 16.604 10.683 Rendelkezésre álló szabad eredménytartalék 49.358 34.027
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 50
18. SZ. JEGYZET: EREDMÉNYTARTALÉK ÉS EGYÉB TARTALÉKOK (millió Ft-ban) [folytatás] 2025 2024 Eredménytartalék 32.754 23.344 Egyéb tartalékok 24.067 22.794 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok 1.200 2.075 Részvény-alapú kifizetés tartaléka 239 210 Cash -Flow fedezeti ügyletek valós értéke -6.006 3.425 Adózás utáni eredmény 16.604 10.683 Eredménytartalék és egyéb tartalékok 68.858 62.531 Az egyéb átfogó eredményben elszámolt valós érték korrekcióalakulása: 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.020 466 Valós érték korrekció változása -901 1.829 Valós érték korrekció változásának halasztott adó hatása 81 -275 Záró egyenleg 1.200 2.020
Az egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok várható veszteségére képzett értékvesztés alakulása: 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 55 95 Értékvesztés növekedése 1 18 Értékvesztés csökkenése -56 -58 Záró egyenleg - 55
Az egyéb átfogó eredménnyel szemben elszámolt valós értéken értékelt értékpapírok valós érték változása: 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.075 562 Növekedése 211 616 Valós érték korrekció változásának halasztott adó hatása -14 -62 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény -1.114 1.212 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény halasztott adó hatása 102 -218 Értékvesztés növekedése -60 -35 Záró egyenleg 1.200 2.075 A cash -Flow fedezeti ügyletek valós értékének állományváltozása 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 3.425 3.522 Növekedés 76.749 61.786 Csökkenés -86.180 -61.883 Záró egyenleg -6.006 3.425 Fedezeti instrumentumként megjelölt pénzügyi instrumentumok elkülönített devizafelárán elért eredmény állományváltozása 2025 2024 Január 1-jei egyenleg 2.212 1.219 Növekedés 33.936 58.298 Csökkenés -34.948 -57.305 Záró egyenleg 1.200 2.212
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 51 19. SZ. JEGYZET: LAKÁSCÉLÚ HITELEKHEZ KAPCSOLÓDÓ KAMATTÁMOGATÁS A tárgyévben több különböző állami támogatási rendszer alapján nyújtott hitel volt az OTP Jelzálogbank portfóliójában: • 2003. június 16. előtti feltételekkel nyújtott hitelek; • 2003. június 16. és 2003. december 21. közötti feltételekkel folyósított hitelek; • 2003. december 22. és 2009. június 30. közötti feltételekkel folyósított hitelek; • 2009. október elseje utáni feltételekkel nyújtott hitelek; • 2012-től érvényes feltételekkel nyújtott otthonteremtési hitelek, ideértve a három vagy több gyermekes családok otthonteremtési kamattámogatását, valamint a preferált kistelepülésen lévő lakás céljára felvett hitelek kamattámogatását is; • 2021-től MNB forrású Növekedési Hitelprogram Zöld Otthon Program keretében nyújtott hitelek; • 2024-től családok részére nyújtott otthonteremtési CSOK Plusz hitelek és kistelepüléseken nyújtható otthonteremtési hitelek; • 2025-től az Otthon start program keretében nyújtott FIX 3%-os lakáshitelek. A 2025-ben igényelhető államilag támogatott új FIX 3%-os lakáshiteleket a Kormányrendeletben dedikált támogatott személyek vehetik igénybe új lakás építésére vagy vásárlására, valamint használt lakás vásárlására. Az Otthon Start program célja a fiatalok első otthonhoz jutásának támogatása fix 3%-os kamattámogatott hitellel. A kamattámogatott kölcsön összege maximum 50 millió forint lehet. A kamattámogatás mértéke az állampapírhozam százalékában határozható meg, és 25 évig adható. A támogatott hitelek iránti kereslet a tárgyévben – az új támogatott hiteleknek köszönhetően – jelentősen nőtt. Az OTP Jelzálogbank 2025-ben összesen 653,3 Mrd Ft hitelt folyósított, amelyből 353,6 Mrd Ft volt támogatott hitel. Ez az előző évi összeg 2,4-szerese volt. A tárgyév végén 874,5 Mrd Ft volt a Jelzálogbank támogatott hitelállománya, amely 292,5 Mrd Ft-tal haladja meg az egy évvel korábbi állományt (nominális bruttó adatok, MNB NHP ZOP hitelekkel együtt).
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 52
20. SZ. JEGYZET: KAMATBEVÉTELEK ÉS KAMATRÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) 2025 2024 Effektív kamatmódszerrel kalkulált kamatbevétel Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelekből 97.707 91.041 Egyéb átfogó Eredményben értékelt értékpapírokból 179 386 Bankközi kihelyezésekből 21.949 30.101 Magyar Nemzeti Banknál és más bankoknál vezetett számlákból 2.120 1.797 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírokból 15.893 17.296 Repó követelésekből 681 477 Állami támogatás a kibocsátott jelzáloglevelekkel fedezett hitelek kamata után 211 649 Összesen 138.740 141.747 Kamatbevételhez hasonló bevételek Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelekből 47.144 38.164 Swap és határidős ügyletek eredménye - Bankközi kihelyezésekből 12.334 13.058 Összesen 59.478 51.222 Kamatbevételek összesen 198.218 192.969 Kamatráfordítások Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségekre 115.455 97.050 Lízingkötelezettség 7 11 Kibocsátott értékpapírokra 53.862 65.564 Pénzügyi kötelezettségek kamatráfordítása - 319 Kamatráfordítás repó ügyletekre - 127 Összesen 169.324 163.071
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 53
21. SZ. JEGYZET: KOCKÁZATI KÖLTSÉG (millió Ft-ban) 2025 2024 Értékvesztés képzés a várható hitelezési veszteségekre Értékvesztés képzés -10.566 -14.643 Értékvesztés visszaírás 10.413 18.616 Összesen -153 3.973 Értékvesztés képzés várható kihelyezési veszteségekre Értékvesztés képzés -1.076 -1.276 Értékvesztés visszaírás 1.377 1.322 Összesen 301 46 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valósan értékelt adósságinstrumentumok értékvesztése Képzés -1 -18 Visszaírás 61 53 Összesen 60 35 Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott értékpapírok értékvesztése Képzés -50 -302 Visszaírás 634 1.114 Összesen 584 812 Adott kötelezettségvállalások és garanciák kockázati költsége Képzés -2.053 -1.663 Visszaírás 1.926 1.795 Összesen -127 132 Kötelezően eredménnyel szemben értékelt hitelek FVA hitelkockázati komponens Visszaírás -915 1.302 Összesen -915 1.302 Kockázati költség összesen -250 6.300
22. SZ. JEGYZET: DÍJAK, JUTALÉKOK NETTÓ EREDMÉNYE (millió Ft-ban) 2025 2024 Jutalékbevételek Hitelezési tevékenységgel kapcsolatos díj- és jutalékbevételek 3.105 2.245 Egyéb jutalékbevételek 504 4.032 Összesen 3.609 6.277 2025 2024 Jutalékráfordítások Kibocsátott értékpapírokkal kapcsolatos díjráfordítások 670 433 Hitelekkel kapcsolatos díjráfordítások 6.819 3.972 Egyéb fizetett díjak 2.689 6.445 Összesen 10.178 10.850 Díjak, jutalékok nettó eredménye -6.569 -4.573 Az egyéb díjak elsősorban olyan, a jelzáloglevél kibocsátáshoz tartozó ráfordítások, amelyek egyedi kibocsátásokhoz nem rendelhetőek hozzá, illetve az FVTPL hitelekkel kapcsolatos díjakat tartalmazza, amelyek felmerüléskor kerülnek elszámolásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 54
23. SZ. JEGYZET: NYERESÉGEK ÉS VESZTESÉGEK (millió Ft-ban) 2025 2024 Amortizált bekerülési értéken értékelt eszközök kivezetésének eredménye Hitelek kivezetésének nyeresége - 10 Hitelek kivezetésének vesztesége -199 - Értékpapírok kivezetésének vesztesége -55 -600 Egyéb - -13 Összesen -254 -603
2025 2024 Devizaműveletek eredménye Átértékelési eredmény nyeresége / vesztesége 662 284 Marzs eredmény bevétele 3 4 Marzs eredmény ráfordítása -11 -10 Összesen 654 278
Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 3.368 155
Eredménnyel szemben valós értéken értékelt nem kereskedési célú pénzügyi instrumentumok valós értékkorrekciója Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek bevétele 37.696 19.354 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek ráfordítása -34.278 -21.814 Összesen 3.418 -2.460
Leányvállalati befektetések értékesítésének nyeresége 4.511 - Pénzügyi instrumentumok nettó eredménye 11.951 -2.027 A fedezett tételen és a fedezeti ügyleten a fedezett kockázathoz kapcsolódó nyereségek és veszteségek, valamint a fedezet nem hatékony részéből származó eredmény az amortizált bekerülési értéken értékelt tételek valós érték fedezeti ügyleteivel kapcsolatban a következők: Fedezett tételek Fedezeti instrumentumok Fedezet nem hatékony része 2025.12.31. Valós érték fedezeti ügyletek 8.139 -7.973 -3.850 2024.12.31. Valós érték fedezeti ügyletek -8.121 8.414 293
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 55
24. SZ. JEGYZET: EGYÉB MŰKÖDÉSI BEVÉTELEK ÉS RÁFORDÍTÁSOK, EGYÉB ADMINISZTRATÍV RÁFORDÍTÁSOK (millió Ft-ban) 2025 2024 Egyéb működési bevételek Lezárt perekből származó bevétel 11 - Növekedési Hitelprogram különbözete -32 -13 Egyéb 85 150 Összesen 64 137 Egyéb működési ráfordítások Egyéb működési tartalékok -21 17 Véglegesen átadott pénzeszközök -1 -2 Egyéb -14 -22 Összesen -36 -7 Egyéb adminisztratív ráfordítások Személyi jellegű ráfordítások Bérköltség -867 -1.318 Személyi jellegű ráfordításokkal kapcsolatos adók -112 -189 Egyéb személyi jellegű ráfordítások -100 -206 Összesen -1.079 -1.713 Értékcsökkenés -222 ‐261 Egyéb általános költségek Banki különadó -3.974 -3.879 Hitelintézeti extraprofit adó -1.122 - Egyéb adók - -1 Adók, a társasági adó kivételével -5.096 -3.880 Szolgáltatások -443 -655 Szakértői, felügyeleti díjak -903 -1.081 Bérleti díjak -21 -155 Anyagjellegű ráfordítások -6 -30 Reklámköltségek - -135 Egyéb, nem üzemeltetési ráfordítások - -14 Összesen -6.469 -5.950
Az alábbi táblázat tartalmazza az audit szolgáltatásokra vonatkozó díjak részletezését, amely szakértői, felügyeleti díjak soron jelenik meg az eredménykimutatásban. Ernst & Young Könyvvizsgáló Kft.: 2025 2024 Éves audit áfa nélkül 44,17 64,60 Egyéb nem audit szolgáltatás áfa nélkül 0,58 11,07 Egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatások áfa nélkül 148,38 - Összesen 193,13 75,67
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 56
25. SZ. JEGYZET: KULCSPOZÍCIÓBAN LÉVŐ VEZETŐK KOMPENZÁCIÓJA (millió Ft-ban) 2025 2024 Csoport operatív felsővezetése ebből bér: 87 118 ebből prémium: 10 21 ebből egyéb béren kívüli juttatás: 6 10 Kompenzáció összesen 103 149 A kulcspozícióban lévő vezetők kompenzációja csak a rövid távú juttatásokat tartalmazza.
26. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban) A Bankot jelenleg 9%-os társasági adó, valamint 2%-os helyi iparűzési adó és 0,3%-os innovációs járulék terheli. Az elszámolt társasági adó levezetés az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Tárgyévi adó 2.394 2.181 Halasztott adó -8 -31 Összes adóráfordítás 2.386 2.150 A halasztott adó eszközök levezetése az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 20 269 Tartalékokban figyelembe vett 88 -280 Halasztott adó bevétel 8 31 December 31-i egyenleg 116 20 A halasztott adó követelések és kötelezettségek a következők szerint alakultak 2025 2024 Kereskedési célú és értékesíthető pénzügyi eszközök valós érték korrekciója -118 -206 Ki nem vett szabadságokra képzett céltartalék halasztott adója 1 1 Effektív kamatelszámolás hatása 239 230 Tárgyi eszközök -6 -5 Nettó halasztott adó kötelezettségek / eszközök 116 20
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 57
26. SZ. JEGYZET: NYERESÉGADÓ (millió Ft-ban) [folytatás] A tényleges adó levezetése az alábbiak szerint alakult: 2025 2024 Adózás előtti eredmény 18.990 13.217 Konszolidáció miatti módosítás - -383 Törvény szerinti adókulccsal számolt társasági adó (9%) 1.709 1.155 Tartós eltérések miatti társasági adó korrekciók: Adókedvezmény, negatív adóalap tárgyévi felhasználása -20 -23 Tárgyi eszközök könyv szerinti értéke vs. Adótörvény szerinti értéke - -2 Leányvállalti befektetések értékesítésének nyeresége -406 - Iparűzési adó és innovációs járulék 1.143 1.046 Egyéb különbözetek -40 -26 Nyereség adó 2.386 2.150 Effektív adókulcs 12,56% 16,27% Globális minimumadó A globális minimumadó szabályai bevezetésre kerültek egyes joghatóságokban, amelyekben az OTP Csoport jelen van, így különösen az Európai Unió tagállamaiban. A Csoport a szabályozás hatálya alá esik. A 15%-os tényleges adómértéket előíró szabályozás a Csoport 2024. január 1-jén kezdődő éve vonatkozásában lépett hatályba. A globális minimumadó szabályozást a magyar jogba a globális minimum-adószintet biztosító kiegészítő adókról és ezzel összefüggésben egyes adótörvények módosításáról szóló 2023. évi LXXXIV. törvény ültette át. Számviteli szempontból nem egyértelmű, hogy a globális minimumadó szabályok keletkeztetnek-e további átmeneti különbségeket, továbbá az sem egyértelmű, hogy a halasztott adó tételeket szükséges-e átértékelni a globális minimumadó szabályai következtében, illetve, hogy milyen adókulcs alkalmazandó a globális minimumadó szabályai tekintetében. Ezen bizonytalanságokra tekintettel módosult az IAS 12 – ‘Nyereségadók’ standard és bevezetésre került egy kötelező átmeneti kivétel az IAS 12 előírásai alól. A kivétel értelmében a gazdálkodónak nem szükséges kimutatnia vagy információt közzétennie a globális minimumadóhoz kapcsolódó halasztott adó eszközökre és kötelezettségekre vonatkozóan. A Csoport alkalmazza a kötelező átmeneti kivételt a 2025. december 31-én zárult évére vonatkozóan. A globális minimumadóra vonatkozó magyar szabályozás választási lehetőséget ad arra vonatkozóan, hogy a magyarországi csoporttagok vonatkozásában esetlegesen felmerülő kiegészítő adó megfizetésére a magyarországi csoporttagok (a jogszabályban meghatározott arányban) vagy egy kijelölt csoporttag legyen kötelezett. Ez a választás évenként megváltoztatható. Az OTP Csoport a 2025. december 31-ével zárult év vonatkozásában az OTP Bank Nyrt-t jelöli ki az esetlegesen felmerülő kiegészítő adó megfizetésére kötelezettnek. Így a Csoportot a kiegészítő adó esetleges felmerülése esetén sem terheli adófizetési kötelezettség.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 58
27. SZ. JEGYZET: LÍZING (millió Ft-ban) A Bank, mint lízingbe vevő: A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban megjelenített lízingkötelezettségekre alkalmazott súlyozott átlagos járulékos lízingbevevői kamatláb 5,3% és 5,67% volt 2025-ben és 2024-ben. Az eredményben elszámolt összegek 2025 2024 A lízingkötelezettségből eredő kamatráfordítások 7 11 Rövid futamidejű lízingekhez kötődő ráfordítások 8 154 Lízingkötelezettségek bemutatása lejárat szerint: Éven belül: 48 73 Éven túl: 52 103 Összesen 100 176 A használati jog eszközök könyv szerinti értékének mozgása kategóriánként: 2025 2024 Január 1-i egyenleg 421 292 Új szerződések miatti növekedés - 7 Újraértékelés és módosítás miatti változás 7 122 Dekonszolidáció -176 - Záró egyenleg 252 421 Értékcsökkenés Január 1-i egyenleg 257 111 Értékcsökkenés 53 90 Újraértékelés és módosítás miatti változás - 56 Dekonszolidáció -154 - Záró egyenleg 156 257 Nettó összeg 96 164
28. SZ. JEGYZET: EGY TÖRZSRÉSZVÉNYRE JUTÓ NYERESÉG (EPS) Az egy törzsrészvényre jutó nyereség a törzsrészvényeseknek, az adott időszakra felosztható nettó eredmény és a törzsrészvények időszak alatti súlyozott számtani átlagának hányadosaként kerül kiszámításra. A Jelzálogbank nem rendelkezik elsőbbségi részvényekkel, opciós és egyéb részvényekre való jogokkal. A Banknál nincs részvény hígítás. 2025 2024 Adózott eredmény (millió Ft-ban) 16.604 10.683 A törzsrészvények súlyozott számtani átlaga az év folyamán az alap EPS számításához (db) 820.000 820.000 Egy törzsrészvényre jutó alap veszteség/nyereség (Ft-ban) 20.249 13.028
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 59 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) Pénzügyi instrumentum minden olyan szerződés, amely egyik fél számára pénzügyi eszközt, a másik fél számára pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztet. A pénzügyi eszközök a Bank számára bizonyos kockázatokat jelenthetnek. A Bankot érintő leglényegesebb kockázatok a következők: 2
29.1. Hitelezési kockázat A Bank hitelezési kockázatot vállal, amely annak a kockázata, hogy valamely másik fél nem tudja az adott összeget teljes egészében visszafizetni, amikor az esedékessé válik. A Bank úgy strukturálja az általa vállalt hitelezési kockázatot, hogy megszabja az egy adóssal, vagy adósbankkal szemben felvállalható kockázat összegét. További módszer a földrajzi területek vagy hitel típusok szerinti limitek meghatározása. Az ilyen kockázatokat a Bank rendszeresen figyeli, és éves, illetve annál gyakoribb felülvizsgálatnak veti alá. Az egy adósra vonatkozó kockázat - beleértve a bankokat és brókercégeket is – allimitek bevezetésével további csökkentésre került, amelyek mind a mérlegen belüli, mind a mérlegen kívüli kitettséget korlátozzák, és napi teljesítési kockázatra vonatkozó limitekkel a különböző kereskedési módozatok - pl. határidős devizaügyletek - esetén. A Bank napi szinten ellenőrzi a tényleges kockázati kitettséget a limitekhez viszonyítva. A hitelezési kockázatnak való kitettséget a Bank oly módon kezeli, hogy rendszeres elemzést készít az adósok és potenciális adósok kamat- és tőke-visszafizetési képességét illetően, és szükség szerint változtatja a hitelfelvételi limiteket. A hitelkockázat kezelésének másik módja biztosítékok, illetve vállalati és személyi garanciák beszerzése.
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás A várható hitelezési veszteség egyedi és együttes alapú értékelése Egyedi alapú értékelés: Egyedi értékelés alá tartoznak a következő egyedileg jelentős összegű nem lakossági vagy mikro- és kisvállalkozói kitettségek: • 3. szakaszba besorolt kitettségek, • workout kezelésben lévő kitettségek, • a fent felsorolt feltételeknek megfelelő vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök Az értékvesztés kalkulációját a kockázatkezelésért felelős szakterület készíti el és hagyja jóvá. A kalkulációt, minden releváns tényezőt (amortizált érték, eredeti és aktuális effektív kamatláb, szerződéses és várt cash-flowk a teljes élettartam egyes periódusaira – üzleti tevékenységből és/ vagy fedezetből – és további az értékelés során érvényre juttatott lényeges információ) és a kritériumokat ezek szerint (beleértve azokat a tényezőket, amelyek alátámasztják a 3. szakaszba besorolást) kell dokumentálni egyedileg. A kitettség várható hitelezési vesztesége megegyezik a követelés fordulónapi amortizált bekerülési értékének (bruttó könyv szerinti érték) és a kintlévőség várható cash flow-inak az eredeti (kezdeti megjelenítéskor számított, vagy változó kamatozás esetén a legutóbbi kamatváltozáskor újraszámított) effektív kamatlábbal a fordulónapra diszkontált jelenértékének a különbségével. A jövőbeni várható cash flow-kat előre tekintően kell megbecsülni, és figyelembe kell venni a makroökonómiai kilátásokban bekövetkező lehetséges változások hatásait is. A várható cash flow-k becslése során legalább két szcenáriót kell alapul venni. Legalább egy forgatókönyvnek annak előrejelzésére kell irányulnia, hogy lesz-e jelentős különbség a realizált, valamint a szerződéses cash flow-k között. Az egyes szcenáriókhoz valószínűségi arányokat kell allokálni. A becslésnek tükröznie kell a hitelezési veszteség előfordulási valószínűségét, még akkor is, ha a legvalószínűbb eredmény az, hogy a veszteség nem következik be. A Bank döntése alapján a maximális hitelkockázati kitettség nettó könyv szerinti értéken kerül megjelenítésre.
2 A likviditási kockázat kezelésére vonatkozó részt a 35. számú jegyzet tartalmazza.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 60 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1. Hitelezési kockázat [folytatás] 29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás]
Együttes alapú értékelés
: Csoportos értékelés alá tartoznak a következő kitettségek: • lakossági kitettségek összegtől függetlenül • mikro- és kisvállalkozói kitettségek összegtől függetlenül • minden más egyedileg nem jelentős összegű, nem workout kezelésben szereplő kitettségek • nem 3. szakaszba besorolt egyedileg jelentős összegű kitettségek • a fent felsorolt feltételeknek megfelelő vásárolt vagy keletkeztetett értékvesztett pénzügyi eszközök A várható hitelezési veszteség együttes alapú értékelése során a portfólió kockázati jellemzőinek megértésével lehet a hitelezési kockázatot és annak változását jól megközelíteni. Ennek eléréséhez a fő kockázati tényezők kerültek azonosításra és alkalmazásra annak érdekében, hogy hasonló kockázati jellemzőkkel bíró homogén szegmensek kerüljenek kialakításra. A szegmentációnak állandónak kell lennie hónapról hónapra, azonban a csoportok rendszeres felülvizsgálata (legalább évente egyszer) szükséges a kockázati jellemzők változásának nyomon követéséhez. A csoportosítást minden paraméterre külön kell elvégezni, mivel minden egyes esetben eltérő tényezők lehetnek relevánsak. Az OTP Bank Group Reserve Bizottsága bankcsoport szinten határozza meg az együttes alapú értékelés irányelveit. További egyeztetés szükséges a bizottsággal a csoporttagok által javasolt kockázati paraméterek (PD: nemteljesítési valószínűség, LGD: nemteljesítéskor várható veszteségráta, EAD: nemteljesítéskori kitettség) valamint a csoportosítási feltételek esetében.
A paraméterek felülvizsgálatát legalább évente el kell végezni és a Group Reserve Bizottságnak jóvá kell hagynia. A Local Risk Menedzsment felel a paraméterek becsléséért és a makroökonómiai szcenáriók felülvizsgálatáért, amelyet az OTP Bank végez minden leányvállalatnak minden paraméterre vonatkozóan. A Local Risk Menedzsment és az OTP Bank konszenzusa alapján a Group Reserve Bizottság dönt a kockázati paraméterek módosításáról (az értékvesztés kalkulációnál alkalmazott paraméterekről). Legalább évente újra kell tesztelni a kockázati paramétereket. A várható veszteség kiszámítását előretekintően kell végrehajtani figyelembe véve a jövőbeni gazdasági kilátásokról szóló előrejelzéseket. Ehhez akár 3-5 különböző makroökonómiai szcenáriót is figyelembe kell venni és integrálni a PD, LGD és EAD kockázati paraméterek számítása során.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 61 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti és halmozott értékvesztésének megbontása értékvesztés szakaszok szerint 2025. december 31-én: Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 166 - - - 166 - - - - - Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 366.863 367.032 - - - 367.032 169 - - - 169 Jelzáloghitelek 1.453.413 1.351.494 94.862 13.631 478 1.460.465 1.605 2.606 2.835 6 7.052 Vállalati hitelek 1.136 763 334 150 - 1.247 6 23 82 - 111 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.454.549 1.352.257 95.196 13.781 478 1.461.712 1.611 2.629 2.917 6 7.163 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 178.698 - - - 178.698 499 - - - 499 Egyéb pénzügyi eszközök 3 36 17 9 16 - 42 - 1 5 - 6 Összesen 1.999.813 1.898.170 95.205 13.797 478 2.007.650 2.279 2.630 2.922 6 7.837 Mérlegen kívüli tételek 101.202 100.818 657 136 - 101.611 369 22 18 - 409 3 Az egyéb pénzügyi eszközök 2.848 millió forintos állományából a táblázat nem tartalmazza az egyéb pénzügyi eszközök 2.812 millió forintos állományát, amelyek esetében az értékvesztés egyszerűsített módszertannal kerül meghatározásra. Az egyszerűsített módszertannal értékelt pénzügyi eszközök a 12. számú jegyzetben kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 62 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt és egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó könyv szerinti és halmozott értékvesztésének megbontása értékvesztés szakaszok szerint 2024. december 31-én: Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.389 21.421 - - - 21.421 32 - - - 32 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 380.764 381.202 - - - 381.202 438 - - - 438 Jelzáloghitelek 1.333.451 1.224.351 103.429 12.387 536 1.340.703 1.886 2.728 2.629 9 7.252 Vállalati hitelek 1.443 759 644 191 - 1.594 5 87 59 - 151 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.334.894 1.225.110 104.073 12.578 536 1.342.297 1.891 2.815 2.688 9 7.403 FVOCI értékpapírok 15.435 15.435 - - - 15.435 55 - - - 55 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 275.991 277.074 - - - 277.074 1.083 - - - 1.083 Egyéb pénzügyi eszközök 4 32 18 9 8 - 35 - 1 2 - 3 Összesen 2.028.505 1.920.260 104.082 12.586 536 2.037.464 3.499 2.816 2.690 9 9.014 Mérlegen kívüli tételek 69.324 66.403 3.075 128 - 69.606 196 66 20 - 282 4 Az egyéb pénzügyi eszközök 2.759 millió forintos állományából a táblázat nem tartalmazza az egyéb pénzügyi eszközök 2.727 millió forintos állományát, amelyek esetében az értékvesztés egyszerűsített módszertannal kerül meghatározásra. Az egyszerűsített módszertannal értékelt pénzügyi eszközök a 12. számú jegyzetben kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 63 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Értékvesztett vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.225.110 104.073 12.578 536 1.342.297 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 48.176 -47.487 -689 - - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -49.516 51.344 -1.828 - - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -3.293 -4.277 7.570 - - Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 285.603 6.250 432 1 292.286 Nyitó állomány növekedése 88.050 8.351 1.535 68 98.004 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -238.354 -22.218 -5.621 -127 -266.320 Kivezetéshez nem vezető módosításból származó változás (nettó) -3.519 -840 -196 - -4.555 Bruttó állomány 2025. december 31-én 1.352.257 95.196 13.781 478 1.461.712 2024. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Értékvesztett vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.070.312 123.882 17.516 590 1.212.300 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 64.625 -63.341 -1.284 - - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -51.047 54.540 -3.493 - - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -2.101 -2.771 4.872 - - Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 270.898 6.560 186 2 277.646 Nyitó állomány növekedése 79.465 9.962 1.489 80 90.996 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -200.055 -23.638 -6.442 -136 -230.271 Kivezetéshez nem vezető módosításból származó változás (nettó) -6.983 -1.119 -266 -8.368 Leírások -4 -2 - - -6 Bruttó állomány 2024. december 31-én 1.225.110 104.073 12.578 536 1.342.297
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 64 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Bankközi kihelyezések 5 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 381.202 381.202 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 388.981 388.981 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -403.151 -403.151 Bruttó állomány 2025. december 31-én 367.032 367.032 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 372.026 372.026 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 119.035 119.035 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -109.859 -109.859 Bruttó állomány 2024. december 31-én 381.202 381.202 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 5 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 15.435 15.435 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 179 179 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -15.614 -15.614 Bruttó állomány 2025. december 31-én - - 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 15.257 15.257 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 564 564 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -386 -386 Bruttó állomány 2024. december 31-én 15.435 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 5 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 277.074 277.074 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 22.073 22.073 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -120.449 -120.449 Bruttó állomány 2025. december 31-én 178.698 178.698 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 303.671 303.671 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 23.138 23.138 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -49.735 -49.735 Bruttó állomány 2024. december 31-én 277.074 277.074
5 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 65 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Hitelkeretek és pénzügyi garanciavállalások bruttó értékének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 2025. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 66.403 3.075 128 69.606 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.585 -2.527 -58 - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -2.435 2.438 -3 - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -202 -10 212 - Új hitelekeretek vagy pénzügyi garanciavállalások 85.235 93 15 85.343 Kivezetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások (leírás nélkül) -50.768 -2.412 -158 -53.338 Bruttó állomány 2025. december 31-én 100.818 657 136 101.611 2024. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Bruttó állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 59.044 3.918 108 63.070 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.328 -2.315 -13 - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -3.020 3.033 -13 - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -50 -85 135 - Új hitelekeretek vagy pénzügyi garanciavállalások 52.587 1.290 44 53.921 Kivezetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások (leírás nélkül) -44.486 -2.766 -133 -47.385 Bruttó állomány 2024. december 31-én 66.403 3.075 128 69.606 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 2025. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Értékvesztett vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.891 2.815 2.688 9 7.403 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 1.147 -1.026 -121 - - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -104 393 -289 - - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -12 -371 383 - - Értékvesztés nettó változása -1.616 890 1.020 -3 291 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 419 198 105 - 722 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -114 -270 -869 - -1.253 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 1.611 2.629 2.917 6 7.163 2024. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Értékvesztett vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 2.849 5.093 4.082 27 12.051 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 2.504 -2.319 -185 - - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -178 797 -619 - - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -14 -225 239 - - Értékvesztés nettó változása -3.621 -279 296 -17 -3.621 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 522 178 42 - 742 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -171 -430 -1.167 -1 -1.769 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 1.891 2.815 2.688 9 7.403
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 66 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással [folytatás] A tárgyévben minden hitel 1. szakaszban került megkeletkeztetésre. azonban a fenti táblában azokat a hiteleket. amelyek a tárgyévben kerültek folyósításra. de év végével már 2. vagy 3. szakaszban szerepelnek. a 2. és 3. szakaszban keletkeztetett értékvesztés állományként mutatjuk ki. Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 6 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 438 438 Értékvesztés nettó változása - - Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 169 169 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -438 -438 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 169 169 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 470 470 Értékvesztés nettó változása -10 -10 Új vásárolt vagy keletkeztetett pénzügyi eszközök 80 80 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -102 -102 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 438 438 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 6 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 55 55 Értékvesztés nettó változása 5 5 Értékvesztés halasztott adó hatása -60 -60 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én - - 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 95 95 Értékvesztés nettó változása ‐35 ‐35 Értékvesztés halasztott adó hatása -5 -5 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 55 55 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 6 2025. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.083 1.083 Értékvesztés nettó változása -175 -175 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -409 -409 Értékvesztés állomány 2025. december 31-én 499 499 2024. december 31. 1. szakasz (stage) Összesen Értékvesztés állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 1.895 1.895 Értékvesztés nettó változása -610 -610 Kivezetett pénzügyi eszközök (leírás nélkül) -202 -202 Értékvesztés állomány 2024. december 31-én 1.083 1.083
6 Csak az 1. szakasz-ban találhatóak instrumentumok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 67 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Hitelkeretek és pénzügyi garanciavállalások halmozott értékvesztésének mozgása értékvesztési szakaszok közötti mozgással 2025. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Céltartalék állomány 2025. január 1-jén IFRS 9 szerint 196 66 20 282 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 57 -53 -4 - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -9 10 -1 - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) -1 - 1 - Értékvesztés nettó változása -213 4 5 -204 Új vásárolt vagy keletkeztetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások 352 3 1 356 Kivezetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások (leírás nélkül) -13 -8 -4 -25 Céltartalék állomány 2025. december 31-én 369 22 18 409 2024. december 31. 1. szakasz (stage) 2. szakasz (stage) 3. szakasz (stage) Összesen Céltartalék állomány 2024. január 1-jén IFRS 9 szerint 224 167 22 413 Transzfer az 1. szakaszba (Stage 1-be) 98 -96 -2 - Transzfer az 2. szakaszba (Stage 2-be) -14 16 -2 - Transzfer az 3. szakaszba (Stage 3-ba) - -7 7 - Értékvesztés nettó változása -274 -28 1 -301 Új vásárolt vagy keletkeztetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások 176 26 3 205 Kivezetett hitelekeretek és pénzügyi garanciavállalások (leírás nélkül) -14 -12 -9 -35 Céltartalék állomány 2024. december 31-én 196 66 20 282
Hitelportfólió belső minősítés szerint 2025. december 31. Bruttó könyv szerinti érték / Névérték Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.225.862 12.688 - 214 1.238.764 Közepes kockázati besorolás (5-7) 114.113 58.237 - 168 172.518 Magas kockázati besorolás (8-9) 12.282 24.271 - 61 36.614 Nem teljesítő - - 13.781 35 13.816 Hitelek amortizált értéken összesen 1.352.257 95.196 13.781 478 1.461.712
2025. december 31. Halmozott értékvesztés / Céltartalék Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.177 325 - 1 1.503 Közepes kockázati besorolás (5-7) 328 1.351 - 2 1.681 Magas kockázati besorolás (8-9) 106 953 - 1 1.060 Nem teljesítő - - 2.917 2 2.919 Hitelek amortizált értéken összesen 1.611 2.629 2.917 6 7.163
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 68 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.1.1 Hitel típusok szerinti megbontás [folytatás] Hitelportfólió belső minősítés szerint [folytatás] 2024. december 31. Bruttó könyv szerinti érték / Névérték Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.098.260 19.866 - 245 1.118.371 Közepes kockázati besorolás (5-7) 119.108 60.428 - 179 179.715 Magas kockázati besorolás (8-9) 7.743 23.779 - 48 31.570 Nem teljesítő - - 12.578 64 12.642 Hitelek amortizált értéken összesen 1.225.110 104.073 12.578 536 1.342.297
2024. december 31. Halmozott értékvesztés / Céltartalék Belső minősítési fokozat 1. szakasz 2. szakasz 3. szakasz POCI Összesen Alacsony kockázati besorolás (1-4) 1.355 482 - 2 1.839 Közepes kockázati besorolás (5-7) 472 1.419 - 2 1.893 Magas kockázati besorolás (8-9) 64 914 - 1 979 Nem teljesítő - - 2.688 4 2.692 Hitelek amortizált értéken összesen 1.891 2.815 2.688 9 7.403 Hitelportfólió megoszlása gazdasági tevékenység alapján Bruttó hitelek amortizált értéken gazdasági tevékenység alapján 2025 2024 Lakossági 1.460.468 1.340.703 Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat 1.085 1.580 Egyéb szolgáltatások 159 14 Bruttó hitel és pénzügyi lízingkövetelés összesen 1.461.712 1.342.297 Értékvesztés hiteleken amortizált értéken gazdasági tevékenység alapján 2025 2024 Lakossági -7.051 -7.253 Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat -91 -148 Egyéb szolgáltatások -21 -2 Értékvesztés hiteleken és pénzügyi lízingkövetelésen összesen -7.163 -7.403
Biztosítékok A Bank kockázatvállalásai után nyilvántartott biztosítékok értéke (teljes értéken) biztosítéki típusok szerint a következőképpen alakult: A biztosítékok mind a mérlegen belüli. mind a mérlegen kívüli kockázatvállalásokra vonatkoznak. Biztosíték típus 2025 2024 Egyéb állami, illetve állami tulajdonú szervek garanciái 9.212 11.923 Óvadék, értékpapír 7.913 22.494 Jelzálogok 8.356.422 7.698.541 Összesen 8.373.547 7.732.958 Bank kockázatvállalásai után nyilvántartott biztosítékok értéke (a követelés erejéig) biztosítéki típusok szerint a következőképpen alakult: A biztosítékok mind a mérlegen belüli. mind a mérlegen kívüli kockázatvállalásokra vonatkoznak. Biztosíték típus 2025 2024 Egyéb állami, illetve állami tulajdonú szervek garanciái 9.179 11.878 Óvadék, értékpapír 7.913 18.739 Jelzálogok 2.403.108 1.946.354 Összesen 2.420.200 1.976.971
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 69 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
A birtokolt, kapott fedezetek valós értéke (maximális kitettség) Maximum hitelkockázati kitettség Fedezetek valós értéke 2025. december 31. Értékpapírok Garanciák és kezességek Ingatlanok Többletfedezet Fedezetek összesen Nettó kitettség Fedezettség Hitelezési veszteség Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 - - - - 166 0% - Bankközi kihelyezések, követelések 366.863 7.913 - - - 7.913 358.950 2% 169 Jelzáloghitelek 1.453.413 - 7.975 5.282.644 -3.827.200 1.463.419 - 101% 7.052 Vállalati hitelek 1.136 - - 11.560 -10.436 1.124 12 99% 111 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.454.549 - 7.975 5.294.204 -3.837.636 1.464.543 12 101% 7.163 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 - - - - - 178.199 0% 499 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 1.999.777 7.913 7.975 5.294.204 -3.837.636 1.472.456 537.327 74% 7.831 Derivatív pénzügyi eszközök 2.869 - - - - - 2.869 0% - Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 856.851 - 1.237 2.886.939 -2.023.765 864.411 - 101% - Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.720 - 1.237 2.886.939 -2.023.765 864.411 2.869 101% - Hitelkeretek 101.202 - - 175.279 -91.946 83.333 17.869 82% 409 Mérlegen kívüli tételek összesen 101.202 - - 175.279 -91.946 83.333 17.869 82% 409
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 70 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
A birtokolt, kapott fedezetek valós értéke (maximális kitettség) Maximum hitelkockázati kitettség Fedezetek valós értéke 2024. december 31. Értékpapírok Garanciák és kezességek Ingatlanok Többletfedezet Fedezetek összesen Nettó kitettség Fedezettség Hitelezési veszteség Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.389 - - - - 21.389 0% 32 Bankközi kihelyezések, követelések 380.764 22.494 - - -10.287 12.207 368.557 3% 438 Jelzáloghitelek 1.333.451 - 10.261 5.130.497 -3.807.957 1.332.801 650 100% 7.252 Vállalati hitelek 1.443 - - 12.763 -11.329 1.434 9 99% 151 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 1.334.894 - 10.261 5.143.260 -3.819.286 1.334.235 659 100% 7.403 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 275.991 - - - - - 275.991 0% 1.083 Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.013.038 22.494 10.261 5.143.260 -3.829.573 1.346.442 666.596 67% 8.956 Derivatív pénzügyi eszközök 25.893 - - - - - 25.893 0% - Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.803 - 1.662 2.431.612 -1.874.546 558.728 75 100% - Eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 584.696 - 1.662 2.431.612 -1.874.546 558.728 25.968 96% - Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt adósságinstrumentumok 15.435 - - - - - 15.435 0% 55 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt adósságinstrumentumok összesen 15.435 - - - - - 15.435 0% 55 Hitelkeretek 69.324 - - 123.669 -75.880 47.789 21.535 69% 282 Mérlegen kívüli tételek összesen 69.324 - 123.669 -75.880 47.789 21.535 69% 282 A Csoportnak nem volt bevétele biztosítékok érvényesítéséből 2025-ben és 2024-ben.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 71 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
A nem teljesítő hitelportfolió biztosítékai (teljes értéken
): Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2025. december 31. Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 14.109 -2.841 11.268 35.112 Vállalati hitel 150 -82 68 421 Összesen 14.259 -2.923 11.336 35.533 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2025. december 31. Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 4.646 -885 3.761 9.023 Összesen 4.646 -885 3.761 9.023 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelportfolió biztosítéka 2024. december 31. Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 12.923 -2.638 10.285 48.095 Vállalati hitel 191 -59 132 758 Összesen 13.114 -2.697 10.417 48.853 Eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelportfolió biztosítékai 2024. december 31. Bruttó könyv szerinti érték Értékvesztés Könyv szerinti érték Fedezet értéke Jelzáloghitel 3.460 -674 2.786 10.150 Összesen 3.460 -674 2.786 10.150
Nettósítás Származékos ügyletek: A Csoport nem köt kereskedési céllal származékos ügyleteket, a megkötött származékos ügyletek meghatározott fedezeti kapcsolatok részét képezik. A származékos ügyletek a Csoport anyavállalatával valamint az MNB-vel kerülnek megkötésre, ezért a Csoport kockázatkezelési politikája alapján nem alkalmazandók a nettósítási keretszerződések és letétek. Repo tranzakciók: A Csoportnak 2025 és 2024 december 31-én sem volt nyitott repó ügylete. Egyéb mérlegpozíciók, amelyek nettósítási megállapodások tárgyát képezhetik: A Csoportnak nem volt nettósítási megállapodása 2025 és 2024 december 31-én. Biztosítékok: A Csoport tevékenysége jelzáloghitelek folyósítása ügyfelei részére. A Csoport működését szabályozó mindenkori törvénynek és a vonatkozó belső kockázatkezelési szabályzatnak megfelelően az ilyen jelzáloghitelekre a mögöttes ingatlanok fedezetet biztosítanak. A Csoport tevékenységét jelzáloggal fedezett értékpapírok kibocsátásával finanszírozza (a vonatkozó törvénynek megfelelően). Az ilyen kibocsátott kötvényeket a teljesítő jelzáloghitel-portfólió fedezi.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 72 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
Átstrukturált hitelek 2025 2024 Bruttó portfolió Értékvesztés Bruttó portfolió Értékvesztés Lakossági hitelek 3.641 -271 4.664 -323 Vállalkozói hitelek 43 -2 161 -7 Birtokfejlesztési hitelek 16 -2 191 -55 Összesen 3.700 -275 5.016 -385 Átstrukturált portfólió definíció A Bank által használt átstrukturált definíció az EU 2015/227 rendeletén alapul. Az átstrukturálás az ügyfél vagy a bank által kezdeményezett olyan szerződésmódosítás. mely aktuálisan fennálló vagy jövőbeli pénzügyi nehézségre tekintettel biztosít engedményt vagy kedvezményt az ügyfél számára. Az átstrukturált hitelek kimutatása a teljesítő átstrukturált („performing forborne”) állományokat tartalmazza. Egy kitettség teljesítő átstrukturált. amennyiben az átstrukturálás időpontjában nem állnak fenn a nemteljesítő státusz feltételei. vagy teljesítette a nemteljesítő átstrukturált státuszból történő kikerüléshez szükséges minimálisan egy éves gyógyulási időszak feltételeit. Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2025. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 178.199 100,00% Összesen 178.199 100,00% Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2024. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 15.435 100,00% Összesen 15.435 100,00% Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok megoszlása 2024. december 31-re vonatkozóan az alábbi: Baa2 Állampapírok 275.991 100,00% Összesen 275.991 100,00%
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 73 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.2. Piaci kockázat Piaci kockázatok értékpapírok, illetve más instrumentumok nyitott pozíciójából adódnak. A Banknak nincs jelentős piaci kockázati kitettsége. A piaci kockázati kitettséget alapvetően az OTP Bank Eszköz- Forrás Management figyeli és kontrollálja. 29.2.1. Kamatláb-érzékenységvizsgálat 7 Az alábbi érzékenységvizsgálat mind a származékos, mind a nem származékos ügyletek mérlegfordulónapi kamatláb-kockázati kitettségét figyelembe veszi. Az érzékenységvizsgálat azon a feltételezésen alapul, hogy a fordulónapon fennálló eszközök és kötelezettségek az egész év során fenn fognak állni. A lényeges feltételezések a következők voltak: • A változó kamatozású eszközök és kötelezettségek a modellezett benchmark hozamokra árazódnak át az átárazódási időpontokban, változatlan margint feltételezve az előző átárazódási időponthoz képest. • A fix kamatozású eszközök és kötelezettségek a szerződéses lejáratkor árazódnak át. • Az olyan kötelezettségek, amelyeknél a Banknak joga van változtatni a kamatlábat, két hét késéssel árazódnak át, változatlan margint feltételezve az előző átárazódási időponthoz képest. • Az olyan betétek esetében, amelyek kamatlába 0,3%-nál alacsonyabb magasabb hozamkörnyezet esetén is, változatlanságot feltételezünk a teljes időszak alatt. • A kamateredmény BUBOR báziskamatra való érzékenységét vizsgáltuk A szimuláció a következő két szcenárió feltételezésével készült: 1. a BUBOR a következő év során fokozatosan 100 bp-tal csökken (valószínű szcenárió) 2. a BUBOR a következő év során fokozatosan 100 bp-tal nő (alternatív szcenárió) A nettó kamatbevétel a 2026.01.01-jével kezdődő egy éves időszakban 425 millió Ft-tal nőne (valószínű szcenárió), illetve 444 millió Ft-tal csökkenne (alternatív szcenárió) a szimuláció eredménye alapján. A hozamgörbék párhuzamos eltolásának hatását a nettó kamatbevételre az egy éves időszak alatt a következő táblázat tartalmazza: Megnevezés Hatás a nettó kamatbevételre egy éves időtávon 2025 2024 Millió Ft Millió Ft Forint -0,1% párhuzamos eltolás 67 -63 Forint +0,1% párhuzamos eltolás -67 64 29.2.2. Devizaárfolyam-érzékenységvizsgálat Az alábbi devizaárfolyam-érzékenységvizsgálat a teljes, mérleg szerinti és mérleg alatti nyitott pozícióra vonatkozóan lett elvégezve. Az érzékenységvizsgálat során az árfolyamok egyszeri hirtelen elmozdulásának feltételezéssel éltünk, és a mérlegdinamikát, illetve a kockázati költségek alakulását változatlannak tételeztük fel. Az OTP Jelzálogbank Zrt. teljes nettó nyitott pozíciója 2025. december 31-én 371 millió forint volt (2024. december 31-én -235 millió forint volt). Nyitott pozíció EUR, JPY és CHF devizában keletkezett. A deviza alapú jelzáloghitelek forintosítása óta a jelzálogbank tevékenységéből keletkező devizakockázatok nem materiálisak. Az igen alacsony devizapozíciós kitettségből származó potenciális veszteség elhanyagolható a bank rendelkezésére álló szavatoló tőkéjéhez képest.
7 A kamatlábakból származó kockázatokat a 35. számú jegyzet tartalmazza.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 74 29. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás]
29.3. Tőkemenedzsment A Csoport menedzsmentjének fő célja a prudens működés biztosítása, a szabályozói tőkemegfelelési előírásoknak való maradéktalan megfelelés a tevékenység zavartalan folytatása érdekében. A Csoport menedzsmentje a kockázatok fedezéséhez rendelkezésre álló saját tőke és tőke jellegű finanszírozás, valamint minden lényeges, tőkével fedezendő kockázat értékelésére és kezelésére kiterjed. A Csoport tőkemenedzsment tevékenységének alapja rövidtávon a tőkehelyzet folyamatos monitoringja, hosszabb távon az üzleti és stratégiai tervezési folyamat, amelynek során a Csoport várható tőkehelyzetének mérése és előrejelzése történik. A Csoport alapvetően jövedelmezőségének fejlesztésével és fenntartásával biztosítja a kockázatai fedezéséhez és a szabályozói elvárásokhoz megfelelő tőkeszintet. Amennyiben a Csoport tervezett kockázatvállalásai meghaladják a saját források és a korábban felvett járulékos tőkeelemek által nyújtott tőkefedezetet, eseti intézkedésekkel – az Alapító bevonásával - biztosítja a Csoport a prudens működést. Tőkemegfelelés A tőkemegfelelési direktíva (CRDIV/CRR) globális irányelveket fogalmaz meg a Csoportok szabályozására vonatkozóan (Bázel III megállapodás) az EU jogi keretrendszerében. Az irányelvek 2014. január 1-jétől váltak hatályossá. A hitelintézetekre vonatkozóan sor került a prudenciális szabályok szigorítására, a megfelelő tőketartalék és likviditási szint biztosítása érdekében. A keretrendszer hatására az EU-ban a hitelintézetek még stabilabbá válnak, és javul a tevékenységükhöz kapcsolódó megfelelő kockázatkezelési képességük, valamint a működés során felmerülő esetleges veszteségek fedezettsége. A Csoport, az előző évekhez hasonlóan, az elmúlt év során teljes mértékben eleget tett a külső tőkekövetelményre vonatkozó elvárásoknak. A Csoport tőkemegfeleléssel kapcsolatos számításai az EU által befogadott IFRS-ekkel összhangban van, és a Basel III alapján készültek 2025. év és 2024. év végére vonatkozóan. A Csoport a szabályozói tőkekövetelményének meghatározásához a hitelezési és a piaci kockázatok esetében a sztenderd módszert alkalmazza, míg a működési kockázat esetében a Fejlett Mérési Módszer (AMA) kerül alkalmazásra. Adatok millió forintban 2025 2024 Alapvető tőke 158.296 147.230 Szavatoló tőke 158.296 147.230 Hitelkockázat tőkekövetelménye 66.106 63.931 Működési kockázat tőkekövetelménye 5.034 3.659 Összes tőkekövetelmény 71.140 67.590 Többlet tőke 87.156 79.640 Tőkemegfelelési mutató 17,8% 17,4% Az alapvető tőke pozitív összetevői a következők: Jegyzett tőke, Eredménytartalék, Halmozott átfogó jövedelem, Egyéb tartalékok Az alaptőke negatív összetevői a következők: Prudenciális szűrő miatti kiigazítások, Immateriális javak miatti levonások
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 75
30. SZ. JEGYZET: MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (millió Ft-ban) Normál üzletmenet során a Csoport különböző pénzügyi tranzakciókban vesz részt, amelyek nem jelennek meg a pénzügyi helyzet kimutatásban, és amelyeket mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumoknak neveznek. Ezzel ellentétes megjegyzés hiányában a mérlegen kívüli pénzügyi instrumentumok elméleti tőkeösszege szerepel. 2025 2024 Le nem zárt peres ügyek 799 815 Hitelkeretek igénybe nem vett része 101.611 69.606 Függő és jövőbeni kötelezettségek 102.410 70.421 Jogviták A mérleg fordulónapjáig a Csoporttal szemben különféle kárigények kerültek bejelentésre és különböző jogi eljárások folytak, melyek jellegük alapján a rendes üzletmenethez tartoznak. A kárigények és jogi eljárások volumene megfelel a korábbi évek volumeneinek. A Csoport megítélése szerint a vele szemben támasztott igények és peresített követelések nem érintik lényegesen pénzügyi helyzetét, jövőbeli működési eredményét vagy cash flow-ját, bár nem adható biztosíték az igények és peresített követelések végső kimenetele tekintetében. Mindazonáltal a jogviták miatt megképzett céltartalék összege 20 és 22 millió forint volt 2025. illetve 2024. december 31-én. Hitelnyújtásra vonatkozó kötelezettségvállalás Ezen instrumentumok elsődleges célja, hogy a Csoport az ügyfelek számára igény szerint biztosítson pénzeszközöket. A hitelek formájában nyújtott kölcsönök engedélyezhető keretének kihasználatlan részei vonatkozásában a Bank kötelezettséget vállal hitelnyújtásra. A kölcsönnyújtásra vonatkozó kötelezettségvállalás hitelezési kockázatának tekintetében a Bank potenciálisan a kihasználatlan kötelezettségvállalási keretének teljes összegével megegyező veszteség kockázatának van kitéve. Ugyanakkor, a veszteség valószínűsíthető összege alacsonyabb a kihasználatlan kötelezettségvállalási keret teljes összegénél, mivel a legtöbb hitelnyújtásra vonatkozó kötelezettség feltétele, hogy az ügyfelek megfeleljenek bizonyos hitelképességi követelményeknek. Az igénybe nem vett hitelnyújtási kötelezettségvállalásokra hasonló hitelezési kockázati monitoring és hitelezési szabályzat vonatkozik, mint amelyet hitelnyújtásnál alkalmaznak. A Csoport Menedzsmentje szerint az igénybe nem vett hitelnyújtási kötelezettség vállalásokkal kapcsolatos piaci kockázat minimális.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 76
31. SZ. JEGYZET: RÉSZVÉNY-ALAPÚ KIFIZETÉSEK ÉS MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK (millió Ft-ban) A Bankcsoporti Javadalmazási Politika hatálya alá tartozó személyi körben főszabály szerint a teljesítményértékelésen alapuló teljesítményjavadalmazás egységesen készpénzbónusz és részvény formájában történik 50-50%-os arányban, a juttatásnak az OTP Bank törzsrészvényeiből kell állnia, továbbá a teljesítményjavadalmazás – a Hpt. előírásaival összhangban álló – hányadát halasztva kell kifizetni. A teljesítményjavadalmazás részvényalapú részét a Bankcsoporttag leányvállalatok érintett, konszolidált szinten azonosított vezetői részére az OTP Bank biztosítja. A teljesítményjavadalmazás részvény alapú hányadának elszámolásához felhasználható részvények egyénekre lebontott darabszámát a részvényalapú teljesítményjavadalmazás összege és a Felügyelő Bizottság által megállapított részvényárfolyam hányadosaként kell meghatározni. Az OTP Bank Felügyelő Bizottsága a részvény darabszámának meghatározásához figyelembe veendő árfolyamot a teljesítményalapú javadalmazás elszámolását megelőző 10 napon belül meghozott döntése időpontját megelőző három tőzsdei napon a Budapesti Értéktőzsdén rögzített OTP Bank által kibocsátott törzsrészvény napi középárfolyamának átlaga alapján állapítja meg. 2025. évben a részvényalapú juttatás kapcsán a helyi és konszolidált szinten azonosított vezetők esetében az alábbi értékek kerültek személyi jellegű ráfordításként elszámolásra: 2022. év után 2023. év után 2024. év után 2025. év után Mindösszesen Csoport 2 5 7 25 39 A CRD III. irányelvek és a Hpt. módosítása alapján az OTP Bank Nyrt., mint anyavállalat Közgyűlése által határozatban elfogadott Bankcsoporti Javadalmazási Politika bevezetésével a korábbi opciós program módosítására volt szükség. Ezzel egyidejűleg kerül sor a kedvezményes áron történő részvényjuttatás konkrét feltételeinek megállapítására is azzal, hogy a kedvezményes áron történő részvényjuttatás maximum 2 000 forint kedvezményt tartalmazhat és a részvényenként elérhető jövedelemtartalom a részvényjuttatás érvényesítésének időpontjában maximum 4 000 forint lehet.
32. SZ. JEGYZET: NETTÓ DEVIZAPOZÍCIÓ ÉS DEVIZAKOCKÁZAT (millió Ft-ban) 2025. december.31 EUR CHF JPY USD Összesen Eszközök 3.909 5 97 - 4.011 Források -3.502 -4 -84 -2 -3.592 Nettó pozíció 407 1 13 -2 419 2024. december.31 EUR CHF JPY USD Összesen Eszközök 223.711 7 132 - 223.850 Források -224.274 -7 -138 -2 -224.421 Nettó pozíció -563 - -6 -2 -571 A Csoport a Magyar Nemzeti Bank által felállított nyitott pozícióra vonatkozó limiteken túlmenően saját limitrendszere alapján is ellenőrzi a deviza pozícióit. A Csoport nyitott deviza pozíciójának mérésére a VaR modellt is használja.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 77
33. SZ. JEGYZET: TRANZAKCIÓK KAPCSOLT VÁLLALATOKKAL (millió Ft-ban) 33.1. A kapcsolt vállalatokkal folytatott tranzakciók az alábbiak szerint összegezhetők A Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.-ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Pénzügyi helyzet kimutatás 2025 2024 Anyavállalat Egyéb kapcsolt felek Anyavállalat Egyéb kapcsolt felek Pénztárak. betétszámlák. elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 22 - 21.182 - Bankközi kihelyezések. követelések 175.075 - 211.949 - Egyéb eszközök 145 354 51 - Eszközök összesen 175.242 354 233.182 - Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek -1.344.750 - -1.205.635 - Repó kötelezettség - - - - Egyéb kötelezettségek -9.146 -255 -4.946 -158 Kötelezettségek összesen -1.353.896 -255 -1.210.581 -158 Kibocsátott értékpapírok (névérték) -235.457 -268.828 -309.098 -402.327 Eredménykimutatás 2025 2024 Anyavállalat Egyéb kapcsolt felek Anyavállalat Egyéb kapcsolt felek Kamatbevételek 32.099 - 51.532 - Kamatráfordítások -110.098 - -115.502 - Díj és jutalék bevételek 858 98 1.639 111 Díj és jutalék ráfordítások -5.546 -701 -4.657 - Leányvállalati befektetések értékesítésének nyeresége 4.511 - - - Egyéb működési bevétel / ráfordítás - -32 - 109 Összesen -78.176 -635 -66.988 220
33.2. Kulcspozícióban lévő vezetőkkel kapcsolatos tranzakciók Az OTP Jelzálogbank vezető tisztségviselői, az Igazgatóság és Felügyelő Bizottság tagjai és közeli hozzátartozóik, valamint az OTP Csoportnál vezető tisztséget betöltők 2025. december 31-én 5.752 millió forintértékben rendelkeztek 14.385 millió forint értékű jelzálog fedezet mellett nyújtott hitellel, amelyek 5 különböző kamatozási periódus szerint csoportosíthatóak: 5 éves: 1,70% - 11,02% 10 éves: 2,35% - 6,75% 20 éves: 2,49% - 4,24% 25 éves: 0,00% - 8,44% 30 éves: 5,09% - 7,94% A kulcspozícióban lévő vezetők kompenzációja a 25. számú jegyzetben került bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 78
34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) A kamatlábkockázat az a kockázat, amely szerint a pénzügyi instrumentumok értéke változhat a piaci kamatláb mozgásának hatására. Egy pénzügyi instrumentum kamatának rögzítésére vonatkozó időtartam következésképpen jelzi, hogy az adott instrumentum milyen mértékben kitett a kamatlábkockázatnak. A Bank kamatozó eszközeinek és forrásainak többsége oly módon van kialakítva, hogy a rövid lejáratú eszközök összhangban legyenek a rövid lejáratú kötelezettségekkel, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a hosszú lejáratú kötelezettségek éven belüli kamatváltoztatása biztosítva legyen, vagy a hosszú lejáratú eszközök és a kapcsolódó hosszú lejáratú kötelezettségek kamatváltozása párhuzamosan történjen. A fentieken túl, a különféle kamatozó eszközök és kamatozó források közötti széles kamatsáv nagyfokú rugalmasságot biztosít a Banknak a kamatlábkülönbségek és a kamatlábkockázat kezelésére. A következő táblázat az eszközök és források kamatainak újraárazási periódusait mutatja. A változó kamatozású eszközök és kötelezettségek a következő újraárazási periódus szerint, a fix kamatozású eszközök és források a lejárati periódus szerint kerülnek bemutatásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 79
34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2025. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Nemzeti Bankokkal 150 16 - - - - - - - - - - 150 16 166 fix kamatozású - 13 - - - - - - - - - - - 13 13 változó kamatozású 150 3 - - - - - - - - - - 150 3 153 Bankközi kihelyezések, követelések 262.867 - 100.106 3.890 - - - - - - - - 362.973 3.890 366.863 fix kamatozású 71.080 - 100.106 3.890 - - - - - - - - 171.186 3.890 175.076 változó kamatozású 191.787 - - - - - - - - - - - 191.787 - 191.787 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 38.789 34 78.554 61 67.111 - 18.202 - 1.251.798 - - - 1.454.454 95 1.454.549 fix kamatozású 30 - - - - - 7 - 825.135 - - - 825.172 - 825.172 változó kamatozású 38.759 34 78.554 61 67.111 - 18.195 - 426.663 - - - 629.282 95 629.377 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 28.760 - 34.605 - 305.681 - 75.078 - 412.736 - - - 856.860 - 856.860 változó kamatozású 28.760 - 34.605 - 305.681 - 75.078 - 412.736 - - - 856.860 - 856.860 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok - - - - 41.617 - 16.887 - 119.695 - - - 178.199 - 178.199 fix kamatozású - - - - 41.617 - 16.887 - 119.695 - - - 178.199 - 178.199 Fedezeti célú derivatív eszközök - - 2.107 - 1.978 - - - -1.216 - - - 2.869 - 2.869 fix kamatozású - - - - - - - - -1.216 - - - -1.216 - -1.216 változó kamatozású - - 2.107 - 1.978 - - - - - - - 4.085 - 4.085 Egyéb pénzügyi eszközök - - - - - - - - - - 2.838 10 2.838 10 2.848 nem kamatozó - - - - - - - - - - 2.838 10 2.838 10 2.848
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 80
34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2025. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 4.302 - 17.522 96 176.137 - 239.954 - 997.090 - - - 1.435.005 96 1.435.101 fix kamatozású 2.003 - 3.314 96 162.020 - 239.954 - 997.090 - - - 1.404.381 96 1.404.477 változó kamatozású 2.299 - 14.208 - 14.117 - - - - - - - 30.624 - 30.624 Kibocsátott értékpapírok 300.496 - - - - - 119.855 - 212.989 589.390 - - 633.340 589.390 1.222.730 fix kamatozású - - - - - - 119.855 - 212.989 589.390 - - 332.844 589.390 922.234 változó kamatozású 300.496 - - - - - - - - - - - 300.496 - 300.496 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek - - 206.918 -170.353 - - - - 445.651 -438.666 - - 652.569 -609.019 43.550 fix kamatozású - - - - - - - - 445.651 -438.666 - - 445.651 -438.666 6.985 változó kamatozású - - 206.918 -170.353 - - - - - - - - 206.918 -170.353 36.565 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek - - - - - - - 86 14 - - - 14 86 100 fix kamatozású - - - - - - - - 14 - - - 14 - 14 változó kamatozású - - - - - - - 86 - - - - - 86 86 Egyéb pénzügyi kötelezettségek - - - - - - - - - - 9.484 3.227 9.484 3.227 12.711 nem kamatozó - - - - - - - - - - 9.484 3.227 9.484 3.227 12.711 NETTÓ POZÍCIÓ 25.768 50 -9.068 174.208 240.250 - -249.642 -86 127.269 -150.724 -6.646 -3.217 127.931 20.231 148.162
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 81
34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Nemzeti Bankokkal 21.338 51 - - - - - - - - - - 21.338 51 21.389 fix kamatozású 21.117 50 - - - - - - - - - - 21.117 50 21.167 változó kamatozású 221 1 - - - - - - - - - - 221 1 222 Bankközi kihelyezések, követelések 183.872 - - - - - - - 196.892 - - - 380.764 - 380.764 fix kamatozású 15.057 - - - - - - - 196.892 - - - 211.949 - 211.949 változó kamatozású 168.815 - - - - - - - - - - - 168.815 - 168.815 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok - - - - 15.435 - - - - - - - 15.435 - 15.435 fix kamatozású - - - - 15.435 - - - - - - - 15.435 - 15.435 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 49.497 48 96.963 82 50.012 - 32.858 - 1.105.434 - - - 1.334.764 130 1.334.894 fix kamatozású 32 - - - - - - - 598.093 - - - 598.125 - 598.125 változó kamatozású 49.465 48 96.963 82 50.012 - 32.858 - 507.341 - - - 736.639 130 736.769 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 14.208 - 16.978 - 204.133 - 84.832 - 238.652 - - - 558.803 - 558.803 változó kamatozású 14.208 - 16.978 - 204.133 - 84.832 - 238.652 - - - 558.803 - 558.803 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok - - - - 104.147 - 39.070 - 132.774 - - - 275.991 - 275.991 fix kamatozású - - - - 104.147 - 39.070 - 132.774 - - - 275.991 - 275.991 Fedezeti célú derivatív eszközök - - -199.110 188.299 2.911 - - - -1.564 35.357 - - -197.763 223.656 25.893 fix kamatozású - - - - - - - - -1.564 35.357 - - -1.564 35.357 33.793 változó kamatozású - - -199.110 188.299 2.911 - - - - - - - -196.199 188.299 -7.900 Egyéb pénzügyi eszközök - - - - - - - - - - 2.746 13 2.746 13 2.759 nem kamatozó - - - - - - - - - - 2.746 13 2.746 13 2.759
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 82
34. SZ. JEGYZET: KAMATLÁBKOCKÁZAT-KEZELÉS (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-én 1 hónapon belül 1 és 3 hónap között 3 és 12 hónap között 1 és 2 év között 2 éven túl Nem kamatozó Összesen Összesen HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza HUF Deviza Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 37.450 - 14.202 153 112.484 - 167.333 - 1.066.004 - - - 1.397.473 153 1.397.626 fix kamatozású - - - 153 98.367 - 167.333 - 1.066.004 - - - 1.331.704 153 1.331.857 változó kamatozású 37.450 - 14.202 - 14.117 - - - - - - - 65.769 - 65.769 Kibocsátott értékpapírok 270.263 - - - 247.011 - - - 331.872 214.864 - - 849.146 214.864 1.064.010 fix kamatozású - - - - 247.011 - - - 331.872 214.864 - - 578.883 214.864 793.747 változó kamatozású 270.263 - - - - - - - - - - - 270.263 - 270.263 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 863 - -53.898 - -213 - - - 56.129 - - - 2.881 - 2.881 fix kamatozású - - - - -213 - - - 56.129 - - - 55.916 - 55.916 változó kamatozású 863 - -53.898 - - - - - - - - - -53.035 - -53.035 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 2 7 1 15 4 43 6 44 8 46 - - 21 155 176 fix kamatozású 1 - 1 - 4 - 6 - 8 - - - 20 - 20 változó kamatozású 1 7 - 15 - 43 - 44 - 46 - - 1 155 156 Egyéb pénzügyi kötelezettségek - - - - - - - - - - 5.249 3.007 5.249 3.007 8.256 nem kamatozó - - - - - - - - - - 5.249 3.007 5.249 3.007 8.256 NETTÓ POZÍCIÓ -39.663 92 -45.474 188.213 17.352 -43 -10.579 -44 218.175 -179.553 -2.503 -2.994 137.308 5.671 142.979
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 83
35. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) A likviditási kockázat annak a kitettségnek a mértéke, hogy a Csoportnak mennyiben kell a likvid eszközeit esetlegesen növelni, hogy a Csoport időben eleget tudjon tenni a pénzügyi instrumentumokból származó kötelezettségeinek. A Csoport a likviditási pozícióját az MNB által lefektetett irányelvek szerint kezeli. A következő táblázatok az eszközökhöz és forrásokhoz kapcsolódó nem-diszkontált cash flowkat mutatják be lejárati csoportok szerint. A Csoport a lejárati csoportokat a szerződéses lejáratig hátralevő idő szerint állapította meg. A lejárati időszakokba történt besorolás a leginkább prudensnek tekinthető módon történt, így figyelembe vételre kerültek az előrefizetési lehetőségek. A lejárati elemzésben bemutatott szerződés szerinti összegek a szerződés szerinti olyan diszkontálatlan cash-flowk mint: bruttó pénzügyi lízing kötelmek (a pénzügyi költségek levonása előtt); a pénzügyi eszközök pénzeszközért történő megvásárlására irányuló határidős (forward) megállapodásokban meghatározott árak; azon változót fizet/fixet kap kamatswap ügyletek nettó összegei, amelyeknél nettó cash-flow-k cseréjére kerül sor; szerződés szerinti származékos pénzügyi instrumentumban kicserélendő összegek, ahol bruttó cash-flow-k cseréjére kerül sor; a bruttó hitelnyújtási elkötelezettségek. Ezek a diszkontálatlan cash-flow-k eltérnek a pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban szereplő összegtől, mivel az abban a kimutatásban szereplő összeg diszkontált cash-flow-kon alapul. Ha a fizetendő összeg nincsen rögzítve, akkor a közzétett összeget a beszámolási időszak végén fennálló feltételek alkalmazásával állapítják meg. Ha a fizetendő összeg, például, egy index változásainak megfelelően változik, a közzétett összeg az indexnek a beszámolási időszak végén fennálló értékén alapulhat. 2025. december 31. 3 hónapon belüli éven belüli, 3 hónapon túli éven túli, 5 éven belüli 5 éven túli Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 - - - 166 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 175.370 - - 191.662 367.032 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 41.326 54.885 301.968 1.124.034 1.522.213 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 18.451 25.173 151.426 640.846 835.896 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok - 45.662 57.405 103.000 206.067 Egyéb pénzügyi eszközök 2.913 - - - 2.913 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 238.226 125.720 510.799 2.059.542 2.934.287 Magyar Állammal, a Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 27.303 182.972 557.129 737.507 1.504.911 Kibocsátott értékpapírok 7.954 5.318 870.500 342.720 1.226.492 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 13 39 54 - 106 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.710 - - - 12.710 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 47.980 188.329 1.427.683 1.080.227 2.744.219 NETTÓ POZÍCIÓ 190.246 -62.609 -916.884 979.315 190.068 Fedezeti célú derivatív eszközök 12.326 9.724 480.552 202.108 704.710 Fedezeti célú derivatív kötelezettségek -23.956 -23.752 -586.923 -204.873 -839.504 Fedezeti célú derivatív ügyletek nettó pozíciója -11.630 -14.028 -106.371 -2.765 -134.794 Fel nem használt hitelkeretek 101.611 - - - 101.611 Jövőbeni kötelezettségek 101.611 - - - 101.611
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 84
35. SZ. JEGYZET: ESZKÖZÖK ÉS FORRÁSOK LEJÁRAT SZERINTI ELEMZÉSE ÉS LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT ELEMZÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31. 3 hónapon belüli éven belüli, 3 hónapon túli éven túli, 5 éven belüli 5 éven túli Összesen Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 21.422 - - - 21.422 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 25.363 11.431 250.592 97.303 384.689 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok - 15.436 - - 15.436 Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 43.067 52.821 286.649 1.029.020 1.411.557 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 14.793 19.498 109.792 396.570 540.653 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok - 106.050 101.775 103.000 310.825 Egyéb pénzügyi eszközök 2.884 - - - 2.884 ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 107.529 205.236 748.808 1.625.893 2.687.466 Magyar Állammal, a Magyar Nemzeti Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 57.406 121.550 658.696 634.901 1.472.553 Kibocsátott értékpapírok 6.446 249.263 690.145 120.020 1.065.874 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 25 48 103 - 176 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 8.256 - - - 8.256 KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN 72.133 370.861 1.348.944 754.921 2.546.859 NETTÓ POZÍCIÓ 35.396 -165.625 -600.136 870.972 140.607 Követelések fedezeti célú derivatív ügyletekből 19.023 11.124 306.035 - 336.182 Kötelezettségek fedezeti célú derivatív ügyletekből -24.255 -10.378 -308.333 - -342.966 Fedezeti célú derivatív ügyletek nettó pozíciója -5.232 746 -2.298 - -6.784 Fel nem használt hitelkeretek 69.606 - - - 69.606 Jövőbeni kötelezettségek 69.606 - - - 69.606
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 85
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) A pénzügyi instrumentumok valós értékének meghatározásakor a Csoport az aktív piaccal rendelkező ügyletek esetében a piaci árakat alkalmazza. A legtöbb esetben azonban nem áll rendelkezésre nyilvános, megbízható piaci információ, így a Bank különböző értékelési technikákat alkalmaz a pénzügyi instrumentumok valós értékének meghatározására. A 36. sz. jegyzetben részletesebb információk találhatóak a valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok valós érték meghatározásának hierarchiájáról. A valós érték megbízható meghatározása érdekében a Csoport az amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi instrumentumok (hitelek, bankközi kihelyezések, bankokkal szembeni kötelezettségek) esetében diszkontált cash- flow módszert alkalmaz. A kibocsátott értékpapírok esetében a valós értékek meghatározásához piaci információkat használ a Csoport (pl. Reuters, Bloomberg). Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal szemben mérlegsor azonnal hozzáférhető tételeket tartalmaz, ennélfogva azok valós értéke megegyezik a könyv szerinti értékkel. Az értékelési technikákhoz használt inputok az alábbi feltételezéseket tartalmazzák: • a diszkontáláshoz használt diszkontráták megegyeznek az adott devizában, adott időszakra érvényes kockázatmentes kamatláb és kockázati prémium összegével, • a nem értékvesztett hitelek esetében a szerződéses cash-flow-k képezik az értékelési kalkuláció alapját, míg a minősített hitelek esetében az értékvesztéssel csökkentett amortizált bekerülési érték tekintendő valós értéknek, • a változó kamatozású instrumentumok jövőbeli cash-flow-ja a tárgyidőszakra érvényes hozamgörbéből kerül megbecslésre. • a látra szóló betétek valós értéke nem lehet alacsonyabb, mint a könyv szerinti értékük. A pénzügyi helyzet kimutatásban nem valós értéken értékelt eszköz- és kötelezettségcsoportok esetén a valós értékek meghatározásakor a Csoport jövedelem-szempontú megközelítést alkalmazott, a jövőbeli pénzáramlásokat egyetlen folyó értékké alakítva át. Azonnal felhasználható eszközök esetén a valós érték megegyezik a könyv szerinti értékkel, a kibocsátott értékpapírok és más nem valós értéken értékelt kötvény eszköz- és kötelezettségcsoportok valós értéke Reuters piaci jegyzések alapján, a pénzügyi helyzet kimutatás további nem valós értéken értékelt eszköz- és kötelezettségcsoportjainak valós értéke pedig diszkontált cash flow módszerrel került meghatározásra. Az amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek valós értékének meghatározásakor a diszkontráta-módosítási módszert alkalmaztuk, az alkalmazott diszkontráta a piacon forgalomban lévő hasonló eszközök és kötelezettségek megfigyelt megtérülési rátájából származik. Az ilyen módon meghatározott – nem valós értéken értékelt instrumentumokhoz tartozó – valós értékek a valós érték-hierarchia harmadik szintjére sorolhatók.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 86 36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás]
Pénzügyi eszközök és kötelezettségek valós értéke 2025 2024 Könyv szerinti érték Valós érték Könyv szerinti érték Valós érték Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 166 166 21.389 21.389 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 366.863 366.863 380.764 380.764 Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 178.199 188.126 275.991 287.489 Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés levonása után 1.454.549 1.493.681 1.334.894 1.314.025 Egyéb pénzügyi eszközök 2.848 2.848 2.759 2.759 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.002.625 2.051.684 2.015.797 2.006.426 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok - - 15.435 15.435 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 856.851 856.851 558.803 558.803 Fedezeti célú derivatív eszközök 2.869 2.869 25.893 25.893 Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.720 859.720 600.131 600.131 PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ÖSSZESEN 2.862.345 2.911.404 2.615.928 2.606.557 Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok valós érték korrekciója 43.550 43.550 2.881 2.881 Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 43.550 43.550 2.881 2.881 OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.435.101 1.505.208 1.397.626 1.373.829 Kibocsátott értékpapírok 1.222.730 1.232.206 1.064.010 1.040.057 Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 100 100 176 176 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.711 12.711 8.256 8.256 Nem valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 2.670.642 2.750.225 2.470.068 2.422.318 PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉG ÖSSZESEN 2.714.192 2.793.775 2.472.949 2.425.199
Valós érték meghatározás hierarchiája inputok szerint A pénzügyi instrumentumok valós értékének hierarchiája az alábbi módon került meghatározásra: - 1 szint: aktív piacon azonos eszközökre és kötelezettségekre (módosítás nélküli) jegyzett ár alapján - 2 szint: az 1szinttől eltérő input információk alapján, amelyek az adott eszközzel vagy kötelezettséggel kapcsolatban közvetlenül vagy közvetetten megfigyelhetőek - 3szint: eszközökre és kötelezettségekre szóló inputok, amelyek nem megfigyelhető piaci adatokon alapulnak (nem megfigyelhető inputok).
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 87
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A valós érték meghatározás hierarchiáját a valós értéken értékelt pénzügyi instrumentumok esetében a következő táblázat mutatja: 2025. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 856.851 - - 856.851 Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok pozitív valós érték korrekciója 2.869 - 2.869 - Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 859.720 - 2.869 856.851 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 366.863 366.863 - - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 188.126 188.126 - - Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés levonása után 1.493.681 - - 1.493.681 Egyéb pénzügyi eszközök 2.848 - - 2.848 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.051.518 554.989 - 1.496.529 2025. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok negatív valós érték korrekciója 43.550 - 43.550 - Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 43.550 - 43.550 - OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.505.208 37.796 1.467.412 - Kibocsátott értékpapírok 1.232.206 - 1.232.206 - Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 100 - - 100 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 12.711 - - 12.711 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.750.225 37.796 2.699.618 12.811 2024. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.803 558.803 Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 15.435 15.435 - - Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok pozitív valós érték korrekciója 25.893 - 25.893 - Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 600.131 15.435 25.893 558.803 Bankközi kihelyezések, követelések, a kihelyezési veszteségekre elszámolt értékvesztés levonása után 380.764 182.204 198.560 - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 287.489 287.489 - - Hitelek, a hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés levonása után 1.314.025 - - 1.314.025 Egyéb pénzügyi eszközök 2.759 - - 2.759 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 1.985.037 469.693 198.560 1.316.784 2024. december 31. Összesen 1.szint 2.szint 3.szint Fedezeti célú származékos pénzügyi instrumentumok negatív valós érték korrekciója 2.881 - 2.881 - Valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen 2.881 - 2.881 - OTP Bankkal és más bankokkal szembeni kötelezettségek 1.373.829 161.492 1.212.337 - Kibocsátott értékpapírok 1.040.057 - 1.040.057 - Lízinggel kapcsolatos kötelezettségek 176 - - 176 Egyéb pénzügyi kötelezettségek 8.256 - - 8.256 Nem valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 2.422.318 161.492 2.252.394 8.432
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 88
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A Csoport megállapította, hogy a rövid lejáratú (három hónapnál rövidebb), likvid és változó kamatozású pénzügyi eszközök és kötelezettségek esetében a könyv szerinti értékük (amely adott esetben az értékvesztéssel csökkentett) ésszerű közelítése a valós értéküknek. Az ilyen instrumentumok közé tartoznak: a készpénz és bankokkal szembeni követelések. A Csoport által kibocsátott kötvényeket tőzsdén jegyzik, azonban nincs aktív piacuk, és nem állnak rendelkezésre megfigyelhető és átlátható piaci árak, ezért a Bank a valós érték hierarchiában a 2. szintre sorolta őket.
Értékelési technikák a 2. szintű instrumentumokra A 2. szintű instrumentumok valós értékét a várható kamat- és tőke cash-flow áramlások diszkontálásával számítják ki. A diszkontálás az egyes pénznemek megfelelő swap görbéjével történik. Értékelési technikák és érzékenységvizsgálat a 3. szintű instrumentumokra Szignifikáns nem megfigyelhető inputokkal (3. szint) rendelkező termékek esetében érzékenységvizsgálat kerül elvégzésre az észszerűen lehetséges alternatív értékelések skáláján. Az alkalmazott érzékenységvizsgálati módszertan figyelembe veszi az értékelési technikák természetét, ahogyan a megfigyelhető helyettesítő és historikus adatok elérhetőségét, valamint a használandó alternatív modell hatását. A kalkuláció megbízható forrásadatokon vagy releváns piaci elemzéseket figyelembe vevő szcenárión alapszik az alkalmazandó alternatív modellek hatásaként. Az érzékenységek a portfolió diverzifikálásának hatásai nélkül kerültek kalkulálásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 89
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás]
Valós érték meghatározás hierarchiája inputok szerint [folytatás] Nem megfigyelhető inputok a valós érték mérésénél Pénzügyi instrumentum típusa Értékelési technika Szignifikáns nem megfigyelhető inputok Nem megfigyelhető inputok becslésének skálája Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Default valószínűsége +/- 20% Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Működési költségek +/- 20% Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Diszkontált cash flow módszer Demográfia Cash flow becslés változása +/- 5%
A nem megfigyelhető inputok hatása a valós érték mérésénél Ugyan a Csoport úgy ítéli meg, hogy a valós érték becslései megfelelőek, a különböző módszerek és feltételezések alkalmazása különböző valós értékek méréséhez vezethetnek. A 3. szintű pénzügyi instrumentumok valós értékeinek mérésére a feltételezések megváltoztatásai a következő hatással lehetnek. 2025. december 31. Nem megfigyelhető inputok Könyv szerinti érték Valós értékek Hatás az eredményre Kedvező Kedvezőtlen Kedvező Kedvezőtlen Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Default valószínűsége 856.851 857.540 856.186 689 -665 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Működési költségek 856.851 863.352 850.518 6.501 -6.333 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Demográfia 223.095 223.538 222.684 443 -411 2024. december 31. Nem megfigyelhető inputok Könyv szerinti érték Valós értékek Hatás az eredményre Kedvező Kedvezőtlen Kedvező Kedvezőtlen Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Default valószínűsége 558.803 559.071 558.553 259 -259 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Működési költségek 558.803 565.807 552.001 6.995 -6.811 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek Demográfia 110.042 110.236 109.663 194 -379 A kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek esetében a Csoport az észszerűen lehetséges alternatív feltételezések alkalmazásának kedvező és kedvezőtlen hatásai a default valószínűségek, mint a legjelentősebb nem megfigyelhető inputok, +/-20%-os módosításával kerültek kalkulálásra.
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 90
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] A 3. szintű instrumentumok változásai 2025. december 31-én zárult évben Nyitó egyenleg Folyósítás Hitelkockázatból származó FVA változás Piaci tényezők változásából származó FVA változás Teljesítés Záró egyenleg Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 558.803 324.980 -915 3.418 -29.435 856.851 A 3. szintű instrumentumok változásai 2024. december 31-én zárult évben Nyitó egyenleg Folyósítás Hitelkockázatból származó FVA változás Piaci tényezők változásából származó FVA változás Teljesítés Záró egyenleg Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 463.917 131.932 1.302 -2.461 -35.887 558.803
Származékos ügyletek valós értéke A Csoport rendszeresen köt fedezeti tranzakciókat annak érdekében, hogy csökkentse a pénzügyi kockázatát. A fedezeti és fedezett instrumentumok közötti gazdasági kapcsolat meghatározásához a fedezeti hatékonyság mérése (mind a valós érték mind a cash flow fedezeti ügyletek esetében) előremutató szcenárió-elemzéssel történik; a fedezett kockázatok releváns kockázati tényezőinek különböző ráta szerinti szcenárióival. A fedezett tétel és a fedezeti instrumentum valós érték változása kerül összehasonlításra különböző szcenáriókban. A gazdasági kapcsolat abban az esetben indokolt, amennyiben a fedezett tétel és a fedezeti instrumentum valós érték változása ellentétes irányú és abszolút értékben hasonló összegű. A fedezeti arány a fedezett tétel szerződése összege és a fedezeti instrumentum névértéke alapján kerül meghatározásra. A fedezeti hatékonytalanság forrásai nem fedezett kockázati komponensek (pl. a keresztárfolyamok változása kamatkockázat fedezése esetén), valós érték fedezeti ügylet esetén enyhe különbségek a lejárati dátumokban és a kamatfizetési dátumokban, és deviza fedezeti ügyletek esetében a fedezett tétel és a fedezeti instrumentum könyv szerinti értéke közötti különbség (pl. kamatláb-kockázati komponensek által eredményezett változás a fedezeti instrumentum valós értékében).
Fedezeti elszámolási kapcsolatban megjelölt származékos pénzügyi instrumentumok 2025. december 31.-én Eszközök Források Valós érték fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek - 1.402 Tőkecserés kamatswap ügyletek - 4.031 Cash flow fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 2.869 - Tőkecserés kamatswap ügyletek - 38.117 Fedezeti ügyletek összesen 2.869 43.550 Fedezeti elszámolási kapcsolatban megjelölt származékos pénzügyi instrumentumok 2024. december 31.-én Eszközök Források Valós érték fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 6.388 2.881 Tőkecserés kamatswap ügyletek 15.140 - Cash flow fedezeti ügyletek Kamatswap ügyletek 4.365 - Fedezeti ügyletek összesen 25.893 2.881
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 91 36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás]
Fedezeti elszámolás A Csoport a kamatkockázatot központilag kezeli. A kamatkockázatot NII és EVE alatt különböző stressz tesztek és szcenáriók mentén kerül szimulálásra, a létrehozott kockázati limiteket a Csoport likviditáskezelésre és kamatkockázat kezelésre vonatkozó szabályzata határozza meg. A kamatkockázat kezelési tevékenység célja az NII stabilizálása a jóváhagyott kockázati limiteken belül. A fedezeti kapcsolatok kockázatkezelésének célja a tisztított valós értékből (elhatárolt kamat nélküli) származó kockázatok csökkentése, a MIRS hitelekhez kapcsolódó referencia kamatlábak kamatátárazódásából (BUBOR,) származó változások kezelése.
Jövőbeni cash flowk összegei, ütemezése és a kockázat típusa – fedezeti instrumentumok - 2025. december 31.- adatok millió devizában Lejárat 1-től 3 hónapig Éven belül, 3 hónapon túl 1 és 5 év között 5 éven túl Összesen Valós érték fedezet Kamatláb- kockázat Kamatswap HUF Névérték - - - - - Átlagos kamatráta - - - - - EUR Névérték (millió EUR) - - - -500 ‐500 Átlagos kamatráta - - - 3,14% - Deviza- kockázat Tőkecserés kamatswap EUR/HUF Névérték (millió EUR) - - - 500 500 Átlagos fx ráta - - - 389,9 - Cash flow fedezet Kamatláb- kockázat Kamatswap (millió HUF) Névérték - - 28.027 - 28.027 Átlagos kamatráta - - 1,58% - Deviza és kamatláb- kockázat Kamatswap Névérték (millió EUR) - - 1.000 - 1.000 Átlagos Kamat Ráta - - 3,30% - - Átlagos Fx ráta - - 404,9 - - Jövőbeni cash flowk összegei, ütemezése és a kockázat típusa – fedezeti instrumentumok - 2024. december 31.- adatok millió devizában Lejárat 1-től 3 hónapig Éven belül, 3 hónapon túl 1 és 5 év között 5 éven túl Összesen Valós érték fedezet Kamatláb- kockázat Kamatswap HUF Névérték - ‐15.000 190.555 - 175.555 Átlagos kamatláb - 1,50% 6,69% - EUR Névérték (millió EUR) - - -500 - ‐500 Átlagos kamatráta - - 3,60% - Deviza- kockázat Tőkecserés kamatswap EUR/HUF Névérték (millió EUR) - - 500 - 500 Átlagos fx ráta - - 381,48 - - Cash flow fedezet Kamatláb- kockázat Kamatswap (millió HUF) Névérték - - 28.027 - 28.027 Átlagos kamatráta - - 1,58% - -
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 92 36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás]
Fedezeti könyvelés – fedezeti instrumentumok 2025. december 31. Fedezeti instrumentum névértéke Fedezeti ügylet könyv szerinti értéke Pénzügyi helyzet kimutatása sora A fedezett tétel ineffektívitásának valós érték változása Eszközök Kötelezettségek Fair value fedezet 385.400 - 5.433 95 Kamatkockázat Kamatswap 192.700 - 1.402 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek -5 Devizakockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 192.700 - 4.031 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 100 Cash flow fedezet 413.427 2.869 38.117 617 Kamatkockázat Kamatswap 28.027 2.869 - Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök 606 Deviza- és kamatkockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 385.400 - 38.117 Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek 11 2024. december 31. Fedezeti instrumentum névértéke Fedezeti ügylet könyv szerinti értéke Pénzügyi helyzet kimutatása sora A fedezett tétel ineffektívitásának valós érték változása Eszközök Kötelezettségek Fair value fedezet 615.645 21.528 2.881 -441 Kamatkockázat Kamatswap 410.600 6.388 2.881 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök / Fedezeti célú derivatív pénzügyi kötelezettségek -171 Devizakockázat Tőkecserés kamatswap ügyletek 205.045 15.140 - Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök -270 Cash flow fedezet 28.027 4.365 - 832 Kamatkockázat Kamatswap 28.027 4.365 - Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök 832
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 93
36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás] Fedezeti könyvelés – fedezett tétel 2025. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke A valós érték fedezeti korrekció értéke a fedezett ügylet könyv szerinti értékében A valós érték fedezeti korrekció halmozott összege olyan fedezett tételekhez kapcsolódóan, amelyeket már nem módosítanak a fedezeti nyereséggel és veszteséggel A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Kötelezettsé- gek Kötelezettsé- gek Kötelezettségek Valós érték fedezeti ügyletek - Kibocsátott értékpapírok Kamatkockázat 192.700 -1.549 3.099 Kibocsátott értékpapírok - Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat 194.575 - - Kibocsátott értékpapírok Fedezeti könyvelés – fedezett tétel 2024. december 31. Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke A valós érték fedezeti korrekció értéke a fedezett ügylet könyv szerinti értékében A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Eszközök Kötelezettsé- gek Eszközök Kötelezettsé- gek Valós érték fedezeti ügyletek - kibocsátott értékpapírok Kamatkockázat 220.045 - 3.104 Kibocsátott értékpapírok - Bankközi követelések Kamatkockázat 190.555 - -3.486 - Bankközi kihelyezések, követelések - Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat - 205.045 - - Kibocsátott értékpapírok A valós érték fedezeti ügyletek elkülönített devizafelárával kapcsolatban az Átfogó eredménykimutatásban elszámolt változás 2025. és 2024. december 31-ével végződő évekre: Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Az Átfogó eredménykimutat ásban elszámolt tételek Változás az Átfogó eredmény- kimutatásban elszámolt tételekben A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található 2025. december 31. Valós érték fedezet Kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat 194.575 73 -2.139 Kibocsátott értékpapírok 2024. december 31. Valós érték fedezet Kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat 205.045 2.212 994 Kibocsátott értékpapírok A cash-flow fedezeti ügyletek elkülönített devizafelárával kapcsolatban az Átfogó eredménykimutatásban elszámolt változás a 2025. december 31-ével végződő évre: Kockázat típusa Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Az Átfogó eredménykimutat ásban elszámolt tételek Változás az Átfogó eredmény- kimutatásban elszámolt tételekben A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található 2025. december 31. Cash-flow fedezet Kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok Devizakockázat 405.621 1.127 1.127 Kibocsátott értékpapírok
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 94 36. SZ. JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK VALÓS ÉRTÉKELÉSE (millió Ft-ban) [folytatás]
A fedezett tétel valós értékének és a cash flow fedezeti ügyletek változása az Átfogó eredménykimutatásban a 2025. és 2024. december 31-ével végződő évekre: Cash flow fedezeti ügyletek Fedezett ügyletek könyv szerinti értéke Cash flow fedezeti ügyletek tartaléka A pénzügyi helyzet kimutatás sora, ahol a fedezett tétel található Eszközök Kötelezettségek 2025. december 31. - Hitelek Kamatkockázat - 28.027 2.139 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek - Kibocsátott értékpapírok Deviza- és kamatkockázat - 405.621 -8.145 Kibocsátott értékpapírok 2024. december 31. - Hitelek Kamatkockázat - 28.027 3.425 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek A fedezeti instrumentumok valós érték változása a cash flow fedezeti ügyletek esetében: 2025. december 31. Instrumentum típusa Kockázat típusa A fedezeti ügylet valós érték változása a cash flow tartalékban elszámolva Fedezeti hatékonytalanság az eredményben elszámolva Az eredménykimutatás sora. amely a fedezeti hatékonytalanságot tartalmazza Kamatswap Kamatkockázat -1.286 -225 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény Tőkecserés kamatswap ügyletek Deviza- és kamatkockázat -8.145 -18.971 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 2024. december 31. Instrumentum típusa Kockázat típusa A fedezeti ügylet valós érték változása a cash flow tartalékban elszámolva Fedezeti hatékonytalanság az eredményben elszámolva Az eredménykimutatás sora. amely a fedezeti hatékonytalanságot tartalmazza Kamatswap Kamatkockázat -97 -236 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 95 37. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban) 2025. december 31-ével zárult év Kamatered- mény Nettó nem kamatered- mény Értékvesz- tés Egyéb átfogó eredmény Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 2.120 -8 32 - Bankközi kihelyezések, követelések 21.949 - 269 - Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 97.918 882 -153 - Repó követelések 681 - - - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 15.893 -55 584 - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 138.561 819 732 - Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 179 - 60 151 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 47.144 -1.375 -915 - Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 47.323 -1.375 -855 151 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 8 -90.026 - - - Lízingkötelezettségek -7 - - - Kibocsátott értékpapírok 9 -53.117 -670 - - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen -143.150 -670 - - Származékos pénzügyi instrumentumok -13.840 3.368 - -10.543 Mindösszesen 28.894 2.142 -123 -10.392 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök és kötelezettségek tárgyidőszaki változásának bemutatása az eredménykimutatásban eredménykategóriák alapján 2025. december 31. Január 1-i egyenleg 23.012 Tárgyidőszaki változás -63.693 Kamatbevételben /Kamatráfordításban elszámolva -13.840 Devizaműveletek eredménye -24.492 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 3.368 Realizált eredmény lezárt, lejárt ügyleteken -28.729 Záró egyenleg -40.681 8 A Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel 9 A Kibocsátott kötvények között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 96 37. SZ JEGYZET: PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOKON KELETKEZETT EREDMÉNYEK TÉTELEI (millió Ft-ban) [folytatás] 2024. december 31-ével zárult év Kamatered- mény Nettó nem kamatered- mény Értékvesz- tés Egyéb átfogó eredmény Pénztárak, betétszámlák, elszámolások a Magyar Nemzeti Bankkal 1.797 -6 14 - Bankközi kihelyezések, követelések 30.101 - 32 - Amortizált bekerülési értéken értékelt hitelek 91.690 858 3.973 - Repó követelések 477 - - - Amortizált bekerülési értéken értékelt értékpapírok 17.296 - 812 - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 141.361 852 4.831 - Egyéb átfogó eredménnyel szemben valós értéken értékelt értékpapírok 386 - 35 581 Kötelezően eredménnyel szemben valós értéken értékelt hitelek 38.164 -115 1.302 - Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök összesen 38.550 -115 1.337 581 Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek 10 -82.849 - - - Repó kötelezettségek -127 - - - Lízingkötelezettségek -11 - - - Kibocsátott értékpapírok 11 -62.343 -433 - - Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek összesen -145.330 -433 - - Származékos pénzügyi instrumentumok -4.683 155 - 1.115 Mindösszesen 29.898 459 6.168 1.696 Fedezeti célú derivatív pénzügyi eszközök és kötelezettségek tárgyidőszaki változásának bemutatása az eredménykimutatásban eredménykategóriák alapján 2024. december 31. Január 1-i egyenleg 4.094 Tárgyidőszaki változás 18.918 Kamatbevételben /Kamatráfordításban elszámolva -4.683 Devizaműveletek eredménye 14.603 Származékos pénzügyi instrumentumokból eredő eredmény 155 Realizált eredmény lezárt, lejárt ügyleteken 8.843 Záró egyenleg 23.012 10 A Magyar Nemzeti Bankkal, más bankokkal és a Magyar Állammal szembeni kötelezettségek között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel 11 A Kibocsátott kötvények között lévő fedezett tételekhez kapcsolódó fedezeti ügyletek kamata a Származékos pénzügyi instrumentumok között szerepel
OTP JELZÁLOGBANK ZRT. A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV KONSZOLIDÁLT KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 97
38. SZ. JEGYZET: A 2025. DECEMBER 31-ÉVEL ZÁRULT ÉV FOLYAMÁN TÖRTÉNT JELENTŐS ÉS NEM SZOKÁSOS ESEMÉNYEK Az átláthatóbb irányítás és a leányvállalati értékteremtés, valamint a csoportszintű költségcsökkentési politika miatt a Jelzálogbank a 2025. év során eladta az OTP Ingatlanpont Kft-ben, valamint az OTP Pénzügyi Pont Zrt.- ben lévő részesedéseit az OTP Bank Nyrt.-nek. Ezen leányvállalatok szakmai irányítása eddig is az OTP Bank Nyrt. felelősségi körébe tartozott. A két cég vételára 4.854 millió forint volt. A befektetések eladásán a Csoport mintegy 4.511 millió forint árfolyamnyereséget számolt el az eredménykimutatásban.
39. SZ. JEGYZET: A MÉRLEGFORDULÓNAPOT KÖVETŐ JELENTŐS ESEMÉNYEK A mérlegzárást követő fontosabb események a 2026. március 16-ig tartó időszakot fedik le. • A Monetáris Tanács 2026. január 13-i döntésével 8%-ról 6%-ra mérsékelte a kötelező tartalékrátát, amelyet a hitelintézeteknek a 2026. márciusi tartalékolási időszaktól kell alkalmazniuk. • Az OTP Jelzálogbank 2026. február 12-i értéknappal 500 millió EUR össznévértékben hozott forgalomba jelzálogleveleket. A jelzálogleveleket a Moody’s Investor Service hitelminősítő intézet ’A1’ minősítéssel látta el, az értékpapírok bevezetésre kerültek a Luxembourgi Értéktőzsdére. • A Központi Statisztikai Hivatal 2026. január 30-án közzétett előzetes adatai alapján a negyedik negyedévben a magyar gazdaság teljesítménye q/q 0,2%-kal növekedett. A 2025-ös éves növekedés 0,4%, a szezonálisan és naptárhatással kiigazított és kiegyensúlyozott adatok szerint 0,3% volt. A 2025-ös éves átlagos infláció 4,4%-ot tett kiolt. • A Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa a 2026. február 24-i ülésén 25 bázisponttal 6,25%- ra csökkentette a jegybanki alapkamatot, a döntés 2026. február 25-én lépett életbe. • 2026. február 28-án az Amerikai Egyesült Államok és Izrael összehangolt csapásokat mért Iránra, melyre válaszul Irán megtorló rakéta- és dróntámadásokat hajtott végre Izrael és a Perzsa-öböl menti amerikai katonai létesítmények ellen. Az események hatására többek között az energiahordozók világpiaci ára és a devizaárfolyamok voltalisabbá váltak. Tőkeszabályozás • Pillar 2 tőkekövetelmény: a 2025. december 16-i bejelentés alapján 2026. január 1-jétől az MNB - az Európai Központi Bankkal és a Horvát Nemzeti Bankkal folytatott többoldalú eljárás során meghozott együttes döntés alapján - konszolidált szinten az alábbi többlettőke-követelmények tartását írta elő az OTP Bankra:  elsődleges alapvető tőke (CET1) esetén 1,01% pont, ami alapján a kötelezően tartandó CET1 minimum 5,51% (szabályozói tőkepufferek nélkül);  alapvető tőke (Tier1) esetén 1,34% pont, ami alapján a kötelezően tartandó Tier1 minimum 7,34% (szabályozói tőkepufferek nélkül);  a teljes tőkemegfelelési mutató (TSCR) esetén 1,79% pont, ami alapján a kötelezően tartandó tőkemegfelelési minimum 9,79% (szabályozói tőkepufferek nélkül); mely előírások nem jelentenek változást a megelőző időszakban érvényben lévő többlettőke-tartási kötelezettségekhez képest.